„fluxurile de migraţie în santa marta şi cluj-napoca de-a ... · pdf fileproiect...
Post on 06-Feb-2018
217 Views
Preview:
TRANSCRIPT
PROIECT BILATERAL COMENIUS “3354 de motive de înţelegere:
Santa Marta/Cluj- Napoca o călătorie interculturală”
2008/2010
„Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca
de-a lungul istoriei”
IES Sierra la Calera Liceul Teoretic Eugen Pora
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
2
CUPRINS ELEVI SI PROFESORI PARTICIPANTI LA REALIZAREA ACESTUI MATERIAL ... 2
POPULAŢIA ............................................................................................................................... 4
MIŞCĂRILE MIGRATORII ..................................................................................................... 4
POPULAŢIA ÎN EXTREMADURA ŞI ÎN SANTA MARTA ................................................ 6
ELIMINAREA FRONTIERELOR DIN EUROPA ................................................................. 7
IMPACTUL IMIGRAŢIEI ÎN ŢĂRILE DE ORIGINE ......................................................... 9
IMIGRAREA: AVANTAJE ECONOMICE, PROBLEME SOCIALE .............................. 10
SFÂRŞITUL EMIGRAŢIEI CURENTE ŞI IMIGRAŢIA ACTUALĂ .............................. 11
IMIGRANTI AFILIATI LA ASIGURĂRILE SOCIALE ÎN EXTREMADURA .............. 12
POPULAŢIA ŞI IMIGRAREA ÎN EXTREMDURA ............................................................ 13
PLANURI DE IMIGRARE ..................................................................................................... 14
CREŞTEREA IMIGRANŢILOR ÎN BADAJOZ ................................................................. 14
IMIGRAREA DIN BADAJOZ EXPRIMATĂ ÎN CIFRE .................................................... 16
INTEGRAREA IMIGRANŢILOR ......................................................................................... 20
EXPERIENŢELE ŞCOLARE ALE EMIGRAŢIEI ÎN SANTA MARTA .......................... 20
EXPERIENŢE MARGINALE ALE MIGRAŢIEI ÎN SANTA MARTA ............................ 20
PRIMIREA DE IMIGRANŢI SEZONIERI ........................................................................... 22
IMIGRANŢI ÎN BARĂCI ........................................................................................................ 23
REGLEMENTAREA MUNCITORILOR IMIGRANŢI ...................................................... 24
SIGURANŢĂ ŞI IMIGRANŢI ................................................................................................ 25
IMIGRAREA CETĂŢENILOR DIN UNIUNEA EUROPEANĂ ........................................ 26
IMPACTUL IMIGRAŢIEI ÎN LOCALITĂŢILE MICI ...................................................... 27
IMIGRATIA ILEGALA........................................................................................................... 27
CONVIEŢUIREA ŞI INTEGRAREA IMIGRANTŢLOR ................................................... 29
TRAFICUL DE IMIGRANTI .................................................................................................. 29
DIFICULTĂŢI DE ANGAJARE A POPULAŢIEI STRĂINE ............................................ 31
CRIZA ECONOMICĂ ŞI IMIGRAREA ............................................................................... 32
MITUL SPANIEI CA UN “EL DORADO” A LUAT SFÂRŞIT .......................................... 33
REZUMATUL SITUAŢIEI DE IMIGRARE ..................................................................... 36
CONCLUZII .............................................................................................................................. 38
INSTITUTII PARTENERE ..................................................................................................... 41
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
3
ELEVI SI PROFESORI PARTICIPANTI LA REALIZAREA ACESTUI MATERIAL
ELEVI:
Cruz Obreo, María Teresa
González Durán, Concepción
Jaramillo Sánchez, Almudena
Rejano Gordillo, Claudia María
Taleb Bouya, Ahmednah
Trigo Torres, Aynhoa
Díaz Flores, Carla
Marín Núñez, José Alberto
Palomo Rodríguez, Nazaret
Sayago Cansado, Manuel Jesús
Laura-Alexandra Bîlc
Teodora-Alexandra Graur
Amalia-Mihaela Joldoş
Denisa-Ana Lazăr
Cerasela-Luminiţa Marian
Ligia-Estera Matiş
Anamaria Neag
Crina-Maria Podac
Noemi-Diana Rus
Alexandra-Manuela Forai
Cristina Şaierli
Andrea Iulia Torda
PROFESORI ÎNDRUMĂTORI:
Mª del Mar Méndez Alor
Celia López Moreno
Alfredo Aragüete Albero
Vicente Valero Cumplido
Alina Popa
Sarmiza-Geanina Tiţa
Ştefania Ţiriac
Margareta Leţia
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
4
POPULAŢIA Populaţia reprezintă numărul de locuitori care trăiesc pe un teritoriu. Locuitorii
sunt repartizaţi inegal în fiecare zonă şi distribuţia populaţiei depinde de doi factori:
fizici (climă, relief, zona de coastă sau interiorul unui continent….) şi sociali (depind
chiar de fiinţa umană: dezvoltarea economică, stabilitatea politică….). În momentul
studierii populaţiei intervin diferite aspecte: în afară de distribuţie, creşterea naturală şi
structura populaţiei. În ultimul timp se vorbeşte foarte mult de mişcările migratorii.
MIŞCĂRILE MIGRATORII
Mişcările migratorii sunt deplasări ale persoanelor care pleacă din locul de
origine în alte părţi din diferite motive. În cadrul migraţiei trebuie să se facă distincţia
între:
Emigraţie - este plecarea oamenilor din locul de origine, oameni care se numesc
emigranţi.
Imigraţie - este sosirea populaţiei într-un loc, cei care ajung într-un loc se numesc
imigranţi.
Cauzele migraţiei Migraţiile sunt un factor de corecţie a diferenţelor densităţii populaţiei. Este
vorba de suprapopulare când într-o regiune resursele economice nu sunt suficiente
pentru toată populaţia. În acel moment o parte din ea trebuie să emigreze pentru a putea
trăi în alte părţi ale lumii. Se emigrează în două tipuri de regiuni, în cele care sunt
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
5
bogate şi care dau şansa de a munci emigranţilor şi în ţările noi, care dau şansa de a face
afaceri gratuite şi avere. Totuşi există emigraţii şi din alte cauze, de exemplu:
Economice. Sunt cele mai frecvente. Multe persoane caută în locurile unde
ajung meserii mai bune, salarii, condiţii de muncă… pe care nu le aveau în
locurile de origine.
Ideologice sau de război: Alte persoane se văd obligate să plece din locurile de
origine din cauză că sunt persecutate pentru propriile lor idei (politice,
religioase..) - exilaţi sau pentru că zonele sau ţările de unde provin sunt în război
– refugiaţi -.
Naturale: O catastrofă naturală de exemplu: un cutremur, un cutremur marin, un
uragan, o inundaţie…poate determina ca multe persoane să-şi abandoneze
locurile lor de origine din cauza lipsei de mijloace de supravieţuire.
Tipuri de migraţie Migraţiile se pot clasifica pe baza mai multor criterii:
În funcţie de durata temporală, se poate vorbi de migraţiile temporale, dacă
persoana care pleacă din locul său de origine se întoarce la sfârşitul unei
perioade de timp (exemplu: emigranţii spanioli care au plecat în Germania şi s-
au întors în satele lor din Extremadura), sau migraţiile definitive dacă persoana
care pleacă din locul său de origine nu se mai întoarce niciodată şi se stabileşte
în locul sosirii (exemplu: emigranţii din satele provinciei Extremadura care au
mers în Cataluña în anii 60 din secolul trecut).
Imigranţi spanioli care au plecat în alte ţări din Europa (Sursae: www.images.google.es)
După locul destinaţiei. În funcţie de locul sosirii, trebuie să se facă diferenţa
între migraţiile interioare care au loc în interiorul unei ţări (exemplu: o persoană
care îşi abandonează satul pentru a se stabili într-un oraş: să plece din Santa
Marta pentru a se stabili în Badajoz), sau migraţiile exterioare care au loc între
diferite ţari (exemplu: un român care îşi părăseşte ţara pentru a se instala în
Spania).
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
6
În cadrul migraţiei interne, trebuie subliniat în special exodul rural, adică
plecarea persoanelor din zonele rurale (sate-ţară) înspre aşezările urbane (oraşe).
Consecinţele migraţiilor Migraţiile (deplasarea populaţiei) au consecinţe atât în locurile de plecare cât şi
în locurile de sosire.
1. Consecinţele în teritoriile de plecare: În locurile de plecare ale emigranţilor se
produc efecte precum:
a. Scăderea populaţiei tinere, bine pregătită şi calificată.
b. Scăderea şomajului şi a conflictelor sociale.
c. Sosirea de remiteri, bani pe care emigranţii îi trimit acasă.
2. Consecinţele în locurile de sosire: În locurile de sosire, imigranţii întâmpină o serie
de probleme:
a. Integrarea în societăţile ţărilor în care ajung (obiceiuri, tradiţii, valori, norme de
comportament…), care în multe ocazii sunt foarte diferite de ţările lor de
origine.
b. Intrarea clandestină a multor imigranţi în ţara de sosire în care acestea devin
ilegale (fără acte) din această cauză imigranţii nu pot avea o slujbă legală şi se
văd obligaţi să accepte slujbe pentru care sunt plătiţi mai puţin şi sunt exploataţi.
c. Respingerea pe care au suferit-o imigranţii din cauza populaţiei ţării gazde din
motive culturale, religioase, obiceiuri, rasă sau economice (sunt mai săraci sau
pentru că, se crede că iau locurile de muncă ale oamenilor din ţară).
POPULAŢIA ÎN EXTREMADURA ŞI ÎN SANTA MARTA:
În următorul tabel este evidenţiat numărul total de naşteri, decese şi de locuitori
din cele trei oraşe principale din Extremadura: Badajoz, Cáceres şi Mérida.
Oraşe Naşteri Decese Populaţie totală Badajoz 2.013 1.891 143.748Cáceres 1.011 1.224 90.218Mérida 725 714 53.915
Mişcarea naturală a populaţiei şi registrul de evidenţă a populaţiei 2006 (Sursa:
http://www.ine.es)
Următorul tabel reflectă evoluţia populaţiei totale din Santa Marta din 1900 până
în 2001:
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
7
ANI (RECENSĂMÂNT) POPULAŢIA TOTALĂ (LOCUITORI) 1900 44271910 56931920 58531930 57461940 55011950 56731960 51421970 40621981 37271991 39412001 4157
(Sursa: Institutul Naţional de Statistică, www.ine.es)
POBLACIÓN TOTAL DE SANTA MARTA (1900 - 2001)
0
1000
2000
3000
4000
5000
6000
7000
1900 1910 1920 1930 1940 1950 1960 1970 1981 1991 2001
Años (censos)
Hab
itant
es
Población total
ELIMINAREA FRONTIERELOR DIN EUROPA
A dispărut frontiera dintre Uniunea Europeană şi nouă ţări din Europa de Est.
Rămân incluse în spaţiul Schengen eliminându-se controalele terestre şi maritime.
UE a desfiinţat controalele paşapoartelor la frontierele interne terestre şi
maritime (şi în martie 2008 cele de pe aeroporturi) în nouă din ţările candidate la
extindere: Slovenia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Slovenia, Slovacia şi
Republica Cehă.
Ţările incluse: Există în prezent 13 state membre ale Uniunii Europene - Spania,
Germania, Austria, Belgia, Danemarca, Finlanda, Franţa, Grecia, Italia, Luxemburg,
Olanda, Portugalia şi Suedia, la care se adaugă Norvegia şi Islanda.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
8
Începând de azi, un cetăţean al Uniunii Europene poate călători din Peninsula
Iberică până în statele baltice şi, din Grecia până în Finlanda fără controale la frontiere.
Europa fără frontiere a făcut un pas simbolic o dată cu eliminarea controalelor
terestre şi maritime din nouă ţări care au aderat la Uniunea Europeană în 2004 şi care s-
a extins la un total de 24 de ţări continentale.
Din Portugalia până în Estonia şi din Grecia până în Finlanda, începând de azi,
cetăţenii UE pot merge acum mai departe fără controale vamale într-o Europă fără
graniţe care are deja 404 milioane de persoane şi 3,6 milioane de kilometri pătraţi.
Crearea "unei zone fără controale la această scară este un eveniment istoric", a
declarat preşedintele Comisiei Europene, Jose Manuel Durao Barroso.
Cele nouă ţări în care controalele au fost eliminate sunt: Estonia, Letonia,
Lituania, Polonia, Ungaria, Republica Cehă, Slovacia, Slovenia şi Malta, adică toate
cele care au aderat la UE în 2004 mai puţin Cipru, care a solicitat o amânare .
Eliminarea controalelor la frontiere simbolizează astfel căderea ultimelor bariere
fizice care separă ţările din Europa Centrală şi de Est care au format blocul sovietic.
Eliminarea graniţelor va favoriza, de asemenea, în afară de călătorii, vieţile a
sute de mii de oameni în regiunile de frontieră dintre Polonia şi Germania, unde există
familii care locuiesc de ambele părţi ale frontierei, lucru întâlnit şi între Ungaria şi
Austria.
Prin alegerea acestei date pentru eliminarea controalelor la frontiere s-a vizat
înlesnirea tranzitului datorat sărbătorilor de iarnă.
Călătoriile de agrement, de studiu sau de muncă vor fi mai uşoare, nu numai
pentru cetăţenii UE, ci şi pentru ţările terţe, care vor putea să călătorească între cele 24
de ţări cu o singură viză.
Festivităţile datorate deschiderii frontierelor au avut loc ieri în patru locuri:
graniţele între cele trei ţări baltice, frontierele între Germania – Polonia - Republica
Cehă, cele dintre Austro - Ungaria, Slovacia şi dintre Italia - Slovenia.
Barroso, preşedintele Parlamentului European, Hans-Gert Pöttering, şi mulţi
comisari, şefi de guvern sau miniştri, au participat la ceremonii care simbolizează din
nou unificarea Europei.
Spaţiul Schengen are ca obiectiv facilitarea liberei circulaţii a cetăţenilor Uniunii
Europene şi introducerea de măsuri compensatorii de securitate pornind de la un registru
european comun. Tocmai de aceea, deschiderea frontierelor a fost posibilă după
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
9
implementarea, în aceste nouă ţări, a unei versiuni îmbunătăţite a unui fişier informatic
cu datele poliţiei SIS (Sistemul Informatic Schengen).
Aceste ţări au lansat o versiune mai recentă (numită SIS II), care va include date
biometrice, însă întârzierile cauzate de nişte probleme au provocat o mare frustrare în
cele zece ţări care au aderat în 2004, care considerau că au fost tratate ca şi membre de
categoria a doua.
Controalele de frontieră pe aeroporturi vor fi eliminate la data de 30 martie.
Barroso a exprimat "marea sa încredere" în activitatea noilor state de a-şi aduce
contribuţia lor la securitatea comună.
Două ţări ale Uniunii Europene au refuzat să adere la spaţiul Schengen: Marea
Britanie şi Irlanda, în timp ce alte două ţări din afara spaţiului Uniunii Europene au
aderat (Norvegia şi Islanda) şi o a treia (Elveţia) prevede să adere anul viitor. Nici
România şi Bulgaria nu fac parte, deoarece au aderat la Uniunea Europeană la 1
ianuarie. (Sursa: EFE, “Hoy”, Ziarul din Extremadura, 21 decembrie 2007).
IMPACTUL IMIGRAŢIEI ÎN ŢĂRILE DE ORIGINE
Multe milioane de polonezi, români, bulgari şi alţi cetăţeni ai fostelor ţări
socialiste au emigrat în Uniunea Europeană (UE), în special în Marea Britanie, Irlanda,
Spania, Germania şi Italia în ultimele două decenii în căutarea unor salarii mai bune şi a
unei vieţi mai demne. Potrivit Organizaţiei Internaţionale pentru Migraţie (OIM),
fenomenul a fost foarte intens în ultimii 10 ani. Organizaţia estimează că aproximativ
850 de mii de oameni au migrat în fiecare an din est spre Europa de Vest din motive
economice. De asemenea, din motive politice, în cazul fostei Iugoslavii. Instalatorii şi
sudorii, metalurgiştii, muncitorii din construcţii, muncitorii agricoli, chelnerii, dar, de
asemenea, şi profesorii, tehnicienii şi cadrele didactice şi-au abandonat ţările lor şi
lucrează în prezent în diferite ţări din UE.
Emigraţia în masă generează devize, scăderea şomajului şi creşterea salariilor în
multe ţări din Est, şi a încetinit îmbătrânirea populaţiei în Spania, Marea Britanie sau
Germania. Altă consecinţă este faptul că imigranţii au părăsit satele şi regiunile din
ţările lor de origine, sute de mii de familii sunt despărţite şi numeroase locuri de muncă
rămân neocupate în industrie, în agricultură şi în construcţii.
Două milioane de polonezi şi-au părăsit ţara din 1989, şi, deşi încep să se
întoarcă unii dintre cei care au trăit în Marea Britanie, lipsa forţei de muncă este o
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
10
problemă gravă. Şi din România au plecat, de asemenea, două milioane de muncitori,
care reprezintă aproape 20% din forţa de muncă.
Situaţia este atât de gravă, în special în construcţii, încât Guvernul român
organizează întâlniri cu emigranţii români în Spania pentru a-i convinge să se întoarcă
în ţară. Situaţia este, de asemenea, îngrijorătoare în Bulgaria şi Letonia, 50.000 din 2.3
milioane de locuitori au părăsit ţara îndreptându-se înspre Marea Britanie şi Irlanda.
Cazul Poloniei este paradigmatic. Această ţară a fost în mod tradiţional o naţiune
de emigranţi, dar situaţia este în schimbare. Factorii schimbării sunt creşterea
economică intensă, pe care Polonia o trăieşte de câţiva ani.
Această creştere generează prosperitate într-un sector larg al populaţiei, dar, de
asemenea, inegalităţi. Lipsa forţei de muncă în anumite zone de producţie din cauza
emigrării contribuie la creşterea salariilor, în medie cu 11%. Prin urmare, mii de cetăţeni
ucraineni şi ai altor teritorii din fosta URSS, dar şi din Bangladesh, Pakistan, China şi
din ţările arabe au venit în Polonia pentru a ocupa locurile de muncă care nu pot fi
ocupate de polonezi în construcţii, agricultură, comerţ, alimentaţie publică şi menaj.
Potrivit Comisiei Europene (CE), peste 600.000 de imigranţi din afara Uniunii
Europene trăiesc în Polonia, care a devenit jandarmul oriental din spaţiul european
Schengen, deoarece trebuie să supravegheze frontiera, care se întinde pe o suprafaţă de
peste 1.100 de km, cu vecinii săi estici (Ucraina, Belarus), pentru a preveni trecerea
imigranţilor ilegali din fosta URSS şi Asia.
În agricultură şi în menaj lucrează ucraineni, pe şantierele navale din nord,
muncitori chinezi, în construcţii, portughezi, în timp ce vietnamezii (30.000) predomină
în sectorul dedicat restaurării şi vânzării stradale, iar unele companii au fost obligate să
angajeze instalatori din Tadjikistan şi Uzbekistan din lipsă de specialişti. Lipsa forţei de
muncă în Polonia a determinat autorităţile din timpul guvernului conservator al lui
Jaroslaw Kaczynski să discute despre posibilitatea de a recruta muncitori dintre deţinuţi.
Varşovia negociază ,de asemenea, cu India şi China, sosirea informaticienilor. (Sursa: Paco Soto, “Hoy”, Ziarul din Extremadura, 26 iulie 2008).
IMIGRAREA: Avantaje economice, probleme sociale Spaniolii privesc "bifocal" fenomenul imigraţiei. În conformitate cu a treia
Anchetă Socială Europeană (ASE), intervievaţii disting în mod clar între argumentele
pro şi contra în privinţa fluxului migrator, pe care îl consideră benefic pentru economie,
dar mai puţin bun pentru bunăstarea socială.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
11
Astfel, Spania este a treia ţară care consideră imigraţia benefică din punct de
vedere economic, cu o notă de 5.7, urmată de Elveţia (5,9) şi România (6), deşi aceasta
din urmă este sursă de imigranţi, şi nu primitoare pentru aceştia. Această notă a crescut
cu trei zecimi faţă de aceea din prima ASE şi cu o zecime faţă de aceea din 2004/05. Cu
toate acestea, a crescut numărul de persoane care consideră că imigraţia face din Spania
o ţară unde se trăieşte mai rău, cu o notă de 4,9, comparativ cu nota de trecere (5.9) care
apărea în ediţiile anterioare.
ASE clasează spaniolii printre cei mai nemulţumiţi de politică şi politicieni, un
sentiment care "este în creştere", subliniază Mariano Torcal. 35,7% dintre spanioli
susţin că nu îi interesează deloc politica, aproape cu opt puncte mai multi decât anul
trecut, procentaj depăşit doar de portughezi (38,2%). În plus, 49,1% dintre spanioli
declară că le este greu să aibă o opinie în privinţa problemelor politice.
Ca şi cum nu ar fi destul, politicienii şi partidele politice primesc o nota de 3,6
pe o scală până la zece, şi sunt în Spania şi în toată Europa, colectivul şi instituţiile cele
mai slab evaluate. Poliţia este instituţia cea mai apreciată de către spanioli, cu o notă de
6, în vreme ce iau note de trecere la limită Parlamentul, sistemul judiciar, Parlamentul
European şi Organizaţia Naţiunilor Unite, în ton cu mediile europene la toate aceste
categorii. (Sursa: AP, "Hoy," Ziarul din Extremadura,29 noiembrie 2007).
SFÂRŞITUL EMIGRAŢIEI CURENTE ŞI IMIGRAŢIA ACTUALĂ
În prezent, ţările cele mai dezvoltate primesc emigranţi. Ei sunt persoane tinere
care nu pot supravieţui în ţările lor de origine şi sunt dispuse să lucreze în condiţii şi în
locurile de muncă, pe care mulţi spanioli nu le acceptă. Acest lucru se întâmplă în mod
frecvent, în agricultură (Almería, Murcia, Lleida, Barcelona, Extremadura), în
construcţii (Madrid, Barcelona, Ţara Bascilor, Galicia) şi exploatarea minieră(Asturias,
León, Palencia).
Ţările de origine ale imigranţilor sunt ţările din America (Ecuador, Columbia,
Argentina, Brazilia, Venezuela, Mexic, Peru), ţări africane (Maroc, Algeria, Republica
Capului Verde, ţările din Europa de Est (Rusia, Ungaria, Polonia , Iugoslavia, România)
şi ţările din Extremul Orient (China, în special).
Politica restrictivă în privinţa imigraţiei, care există în Europa, înseamnă că
mulţi dintre aceşti imigranţi nu pot intra în mod legal, şi îşi riscă viaţa încercând să
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
12
ajungă în Spania. Din acel moment, sunt obligaţi să trăiască în condiţii marginale şi să
accepte locuri de muncă care sunt în afara legii.
Recent, se produce o altă imigrare total nouă: aceea a pensionarilor din ţările
bogate ale Europei (Germania, Franţa, Marea Britanie, Suedia), care se stabilesc pe
coasta Mediteranei, în insulele Baleare şi Canare. Sunt oameni cu venituri mari pentru
standardele de viaţă spaniolă, care au nevoie de multe servicii turistice şi sanitare.
Scopurile tuturor acestor persoane care vin în Spania, sunt foarte diferite.
În 2008, Spania avea 4.5 milioane de străini, dintre care 704 227 erau români
(17% din totalul străinilor, este cel mai mare colectiv înaintea celui maghreb). Miguel
Pajares, doctor în antropologie socială la Universitatea din Barcelona explica:
"Majoritatea celor care sunt deja stabiliţi în Spania au început să lucreze ilegal în
economia subterană şi apoi şi-au rezolvat documentele." Cel mai mare val de emigranţi
a venit în 2007, când România a fost admisă în UE.
Dar, la sfârşitul anului 2008 au apărut primele semne ale crizei economice
globale care a avut un impact semnificativ asupra mişcărilor migratorii: lipsa locurilor
de muncă, şomajul, scăderea salariilor etc.
Muncitorii din Europa de Est au renunţat să plece în ţările dezvoltate, chiar şi cei care
erau acolo au început să se întoarcă în ţările lor de origine.
Una dintre zonele spaniole unde au ajuns mulţi agricultori români este Extremadura,
faimoasă pentru culturile de viţă de vie şi măslini unde era necesară forţă de muncă în
timpul culesului.
IMIGRANTI AFILIATI LA ASIGURĂRILE SOCIALE ÎN EXTREMADURA
Extremadura este regiunea cu cel mai mic număr de străini afiliaţi. La nivel
naţional, numărul afiliaţilor a crescut cu 1,1 la % faţă de luna decembrie şi a depăşit
două milioane cu un total de 2.003.839 de persoane.
La 31 ianuarie, numărul de afiliaţi străini la Asigurările Sociale a fost de
1.461.375. Cei înscrişi în regim autonom au fost de 225.166; în agricultură, 160.228; în
menaj 152.222; la mare 4.215 şi în exploatarea cărbunelui 633. Cei mai mulţi afiliaţi
străini în 31 ianuarie au fost din Maroc 267.314, Ecuador 253.921, România 238.314 şi
Columbia 140.749. În cadrul regimului general, sectorul care a înregistrat cel mai mare
număr de afiliaţi străini a fost în construcţii, cu 377.007 persoane reprezentând 25,8%
din cei înscrişi în sistem.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
13
Urmează sectorul hotelier, cu 233.161 de afiliaţi, comerţul şi reparaţiile de
autovehicule, cu 214.709. In cadrul regimului special de muncitori autonomi, sectorul în
care s-au înregistrat cei mai mulţi afiliaţi la 31 ianuarie a fost, de asemenea, cel de
construcţii, cu 67.857, urmat de comerţ şi reparaţiile de autovehicule cu 49.395.
În funcţie de sex, din totalul de afiliaţi străini, 1.233.159 au fost bărbaţi, iar
770.680 erau femei. (Sursa: EFE. “Hoy”,Ziarul din Extremadura, 19 februarie 2008)
POPULAŢIA ŞI IMIGRAREA ÎN EXTREMDURA
În Extremadura populaţia creşte cu şase mii de persoane din cauza imigraţiei. În
Badajoz există mai mulţi străini decât în Caceres.
Provincia Badajoz înregistrează toată creşterea, în timp ce Caceres rămâne
stabilă după ce a pierdut populaţie în 2006. Administraţia regională va trebui să lucreze
mult dacă doreşte să-şi atingă obiectivul de a creşte în mod semnificativ populaţia din
Extremadura în viitor. In contextul naţional, Extremadura este una dintre regiunile a
cărei populaţie creşte cel mai puţin, cu 0,5% ,depăşind doar Asturias şi Galicia.
Conform datelor, se pare clar că diferenţele de creştere a populaţiei spaniole în
comunităţile spaniole sunt marcate de fluxurile de migraţie a străinilor. Din 862.000 noi
spanioli luaţi în evidenţă, 701.000 sunt străini. Astfel, regiunile care au o populaţie în
creştere sunt cele care primesc mai mulţi imigranţi, sau au copii deja aşezaţi. În
Extremadura există de asemenea această tendinţă. Practic, toată creşterea populaţiei este
produsă de imigrare. Recensământul populaţiei reflectă o creştere a străinilor de 5.839,
cu 20% mai mult decât anul trecut.
Cu toate acestea, Extremadura este una din regiunile cu cei mai puţini străini
35.000 de persoane, un 3,2% din totalul locuitorilor înregistraţi. Astfel orice schimbare
provoacă modificări procentuale semnificative.
În mod constant în ultimii ani, provincia Badajoz poartă greul creşterii
demografice din Extremadura. Imigranţii cei mai numeroşi provin din Maroc. La rândul
lor românii ocupă locul doi. La nivel naţional, Spania are deja 46.06 milioane de
persoane, din care 5.22 milioane de persoane sunt străini. Urmărind cifrele, care nu vor
fi definitive până la sfârşitul acestui an, numărul spaniolilor a crescut cu 0.4% în 2007,
cu 161 751 persoane noi înregistrate..
În funcţie de sex, 49% dintre spaniolii înregistraţi sunt bărbaţi, iar51% femei. În
rândul populaţiei străine, raportul este de 53,2% bărbaţi şi respectiv 46,8% femei. În
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
14
ambele grupuri, populaţia românească care reprezintă pentru prima dată cel mai mare
grup de străini din Spania întrece populaţia marocană. (Sursa: Luís Expósito, corespondent din Badajoz. “Hoy”, Ziarul din Extremadura, 2008).
PLANURI DE IMIGRARE
Ministerul Regional al Echităţii şi Muncii îşi propune să discute despre
problemele cheie ale fenomenului imigraţiei, cum ar fi primirea, locuinţa, serviciile
sociale, educaţia, sănătatea, sensibilizarea, ocuparea forţei de muncă, femeia şi tineretul.
Vor participa primăriile şi reprezentaţi ai Federaţiei Localităţilor din
Extremadura, sindicatele, angajatorii şi entităţile private care lucrează cu acest grup.
În Extremadura , aveau domiciliul la data de 31 decembrie anul trecut, 34.369
imigranţi, potrivit datelor furnizate de Ministerului Muncii, reprezentând 3% din
populaţia care trăieşte în regiune.
Aceste persoane provin, în principal, din Africa, America Latină şi România, şi
sunt distribuiţi în mod ilegal, concentrându-se, în special, în regiuni,cum ar fi Campo
Arañuelo, Vera şi Tierra de Barros. Opt din zece străini rezidenţi în zonă sunt sub vârsta
de 44 de ani. (Sursa: Redacción. “Hoy”, Ziarul din Extremadura, 24 mai 2008).
CREŞTEREA IMIGRANŢILOR ÎN BADAJOZ
„Populaţia provinciei Badajoz creşte de la 2.000 de străini la 22.000 în ultimul
deceniu.”
„Populaţia imigrantă din Badajoz este acum de 3% din totalul populaţiei
înregistrate. Românii, portughezii, marocanii şi brazilienii sunt cei mai reprezentativi.
Acum zece ani era doar un român înregistrat, acum sunt 7.212. Brazilienii erau singurii
sud-americani care apăreau în recensământul din 1999.
Termenul integrare este depăşit. Cel mai corect este să se vorbească despre
convieţuire, pentru că într-adevăr este ceea ce trebuie să fie pus în practică. Există peste
170 de naţionalităţi diferite înregistrate în provincia Badajoz; fiecare cu obiceiurile sale
şi cu propriul mod de a vedea viaţa. Nu este vorba ca minorităţile să se adapteze la
majoritate şi “ să înveţe obiceiurile lumii”; secretul constă în convieţuirea a diferite
persoane şi respectul reciproc dintre ele. În acest fel interpretează sociologul Domingo
Barbolla, profesor la Universitatea din Extremadura (UEx), fenomenul de imigraţie",
pe care l-a experimentat în ultimii 10 ani provincia Badajoz.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
15
Populaţia străină a crescut mai mult decât în 1999. În acel an, numărul de
persoane înregistrate cu o altă cetăţenie decât spaniolă au fost de 2.351, în timp ce la
data de 1 ianuarie 2009 cifra a ajuns la 22 307 persoane înregistrate. Adică numărul de
imigranţi legali s-a înmulţit de 11 ori în acest deceniu.
Cifra reprezintă doar 3% din totalul locuitorilor din provincie, dar trebuie să se
ţină seama de faptul că acesta este o zonă cu o dezvoltare economică mai scăzută şi prin
urmare “ cu o ofertă mai scăzută de locuri de muncă subliniază Barbolla . Cu toate
acestea, dacă înainte erau neobişnuite provinciile care aveau doar câţiva străini, acum
este ceva obişnuit ca în toate localităţile să existe mai mult de unul. Altele, cum ar
Almendralejo, au un procent destul de semnificativ de imigranţi .
În ceea ce priveşte Uniunea Europeană, „Fluxurile migratorii afectează întreaga
lume” subliniază profesorul de sociologie. Locuitorii din Badajoz convieţuiesc în
prezent cu europeni din Est, locuitori din America de Sud şi Africa. Românii-7.212
înregistraţi - , sunt acum cei mai reprezentativi, situându-se pe primul loc al
naţionalităţilor. Acum 10 ani doar o singură persoană din România era înregistrată în
Badajoz. Această schimbare se datorează intrării ţării în Uniunea Europeană în ianuarie
2007 care a presupus intrarea în legalitate a tuturor celor care munceau ilegal. În acel
moment în capitala Extremadurei, de exemplu, s-a dublat numărul "de persoane intrate
în legalitate" care proveneau din Est, înregistrându-se astfel de la 200 la 400- "noii
cetăţeni".
Pe al doilea loc se situează portughezii – 3.706 înregistraţi - o situaţie mai logică
având în vedere proximitatea ţării. Cifra a crescut de patru ori din 1999. Cu toate
acestea, în acel an această naţionalitate era deja importantă, ocupând primul loc.
Marocanii au fost cu un deceniu în urmă reprezentativi - erau 476 înregistraţi - ,
şi în prezent continuă să fie. La 1 ianuarie 2009 erau naţionalitatea a treia cea mai
frecventă cu un total de 2.794 persoane înregistrate.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
16
Îi urmează persoanele care provin din America de Sud: brazilieni(1.510),
columbieni (955), ecuadorieni (447) şi bolivieni (433). Dintre toţi aceştia, singurii care
apăreau în registrele de evidenţă a populaţiei din 1999 ale primăriilor din provincie erau
brazilienii.
Printre ei se strecoară şi chinezii care ocupă locul 7. Ceea ce e curios este că,
acum zece ani nici măcar nu erau înregistraţi în localităţile din Badajoz.
În faţa acestei radiografii a populaţiei din Badajoz, profesorul Barbolla vorbeşte
despre o nouă civilizaţie în care provocarea este de a şti cum să convieţuieşti cu oameni
de diferite etnii. Cele două părţi trebuie să fie tolerante. Societatea actuală se
îmbogăţeşte datorită faptului că, elevii împart banca cu copii de altă naţionalitate şi în
supermarketuri sunt produse din alte ţări care înainte nu erau niciodată văzute.
„E un fenomen de neoprit, deoarece este vorba de dinamica normală de
supravieţuire. În viitor, satul se va organiza diferit. Deja nu se mai poate înţelege o
societate monocoloră”, concluzionează acest sociolog. (Fuente: Rocío Sánchez Rodríguez, corresponsal de Badajoz. “Hoy”, Diario de Extremadura, 2009).
IMIGRAREA DIN BADAJOZ EXPRIMATĂ ÎN CIFRE :
Totalul imigranţilor cu domiciliul legal în provincia Badajoz în 2006 :
PROVENIENŢA IMIGRANŢI
TOTAL 13.773
Africa 4.651
Comunitatea Europeană 3.812
Restul Europei 1.195
America Latină 3.329
Asia 715
America de Nord 61
Date oficiale furnizate de Guvern
Populaţia străină a crescut cu 12% în 2006. Principalul colectiv de imigranţi este
cel de marocani, urmat de portughezi şi columbieni.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
17
În 2006, populaţia străină cu carte de identitate sau cu permis de reşedinţă legală
în Spania a ajuns în provincia Badajoz la un număr de 13.773 de persoane, după cum
arată datele oficiale ale Guvernului. În ultimul an, în provincia noastră s-au stabilit
1.483 de noi imigranţi cu acte în regulă.
Cifra reprezintă o creştere de 12% a numărului de străini faţă de 2005. Această
creştere bruscă este în contrast cu datele înregistrate în provincia Caceres, unde
populaţia străină nu a crescut doar, ci şi a suferit o scădere de 1 % , în aceeaşi perioadă,
înregistrându-se cu 97 de străini mai puţin.
Pornind de la creşterea numărului de imigranţi în provincia Badajoz, colectivul
de străini reprezintă deja 2% din populaţia totală. Chiar şi aşa, datele ne separă de alte
provincii spaniole ca Madrid, Almeria, Murcia, Lerida sau Alicante. În aceste zone,
10% din toată populaţie provine din afară.
Referitor la provenienţa străinilor stabiliţi în diferite localităţi din Badajoz, 28%
sunt cetăţeni din Uniunea Europeană, în special din Portugalia. Din restul de 72%, 38%
sunt imigranţi africani (4.651), 8,7% sunt din Europa de Est, 24% sunt iberoamericani,
5% sunt asiatici, iar 0,4% sunt din America de Nord.
După naţionalitate, marocanii continuă să fie comunitatea cea mai numeroasă
din provincia noastră, urmată de populaţia portugheză şi cea columbiană. În ceea ce
priveşte totalul străinilor cu permis de reşedinţă, procentul femeilor ajunge la 43%. În
privinţa vârstei, populaţia străină se încadrează între 16 şi 64 de ani ,80% din populaţia
totală.
Faţă de perioada de şedere, 5.307 au autorizaţie de regim comun. Adică, acela
prevăzut pentru cetăţenii din ţările membre ale UE, pentru cetăţenii altor state membre
ale Acordului privind Spaţiul Economic European (Norvegia, Islanda şi Liechtenstein),
precum şi pentru Suedia. Chiar dacă cetăţenii din Bulgaria şi România fac parte din
Comunitatea Europeană, în Spania s-a stabilit o perioadă de tranziţie de doi ani care are
un caracter prealabil libertăţii depline de circulaţie a lucrătorilor din aceste ţări.
Ceilalţi 8.466 de străini din provincie, au permis de şedere în regim general.
În afară de a lucra, în provincie mai vin şi străini cu carnet de student. Este vorba
de cei ce vor să studieze în străinătate sau să participe la un proiect de cercetare în U.E.
În 2006 au venit 33 de persoane din aceste motive. Caceres a primit 83 de studenţi.
În privinţa învăţământului pre-universitar, pe parcursul anului şcolar 2005-2006
au studiat în şcolile primare şi secundare din provincie 1921 de străini : 325 erau copii
de grădiniţă, 821 de la şcoala primară, 477elevi din învăţământul secundar obligatoriu,
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
18
187 de la cursurile pregătitoare pentru bacalaureat, 66 de FP şi 21 de la Garanţia
Socială. 11% au studiat în colegii private. Pe parcursul anului 2005-2006 numărul de
elevi străini a crescut cu 23% faţă de perioada anterioară. (Sursa: Ángela Murillos, corespondent din Badajoz. “Hoy”, Ziarul din Extremadura, 2006).
Fenomenul de migrare ajunge şi în Santa Marta
Totul a început în vara anului 2004. În luna iulie, lucrătorii sezonieri încep să
sosească în Santa Marta. Începând cu luna septembrie, atunci când începe culesul viei,
în Santa Marta există deja o “tabără” pentru sezonierii români, care, din păcate, mai
comit mici furturi prin localuri, case şi se bat. Autorităţile se văd obligate să ia măsuri şi
sunt de acord să-i evacueze în mod paşnic.
“Peste o mie de români au fost evacuaţi deja din tabăra din Santa Marta. În
tabără abia dacă mai rămân 400 de sezonieri, care vor pleca înainte de ziua de duminică.
N-a fost nevoie să se recurgă la forţă, şi-au strâns sau ars bunurile şi au plecat paşnic.
După ce subdelegatul Guvernului, Inocencio Ramos, a anunţat că trebuie să
plece, românii şi-au făcut bagajele şi au părăsit tabăra din Santa Marta de los Barros.
Peste o mie de imigranţi au abandonat de bună voie locul ce până atunci era căminul
lor.”
Panorama locului era diferită deja în comparaţie cu ce era cu câteva săptămâni
înainte să plece sezonierii. Aşa cum s-a stabilit, prima dată li s-a explicat situaţia, că
zona unde locuiau era privată şi că nu puteau rămâne acolo - sarcină ce i-a revenit unei
echipe a Ministerului Regional al Echităţii şi mediatoarei sociale din localitate, de
naţionalitate română.
Doar unii au fost mai rebeli şi au rostit cuvinte în limba lor, neînţelese, dar de
imaginat. Chiar şi aşa n-a fost nevoie de forţă, şi nici Poliţia Locală, nici Garda Civilă
nu a trebuit să intervină. Consilierul de imigrare, Alfredo Araguete, a declarat la ziarul
“HOY” că au înţeles perfect argumentele şi fără să mai spună ceva, şi-au strâns
lucrurile.
Numărul de furturi creşte în această perioadă cu 200 la sută în Badajoz. Poliţia
Locală lucrează fără oprire la fel ca în celelalte luni pentru a supraveghea siguranţa
caselor oamenilor ce nu se simt în siguranţă.
Problema copiilor se schimbă, dar nu se rezolvă. Vor continua să nu meargă la
şcoală şi să călătorească cu părinţii lor doar pentru a se odihni şi a-şi trăi viaţa acolo
unde este de lucru. De mici încep sa caute pâinea.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
19
În acest fel, localitatea începe să fie din nou liniştită, lucru ce ii caracterizează pe
locuitorii săi. Acum aşteaptă să vadă dacă există vreun imigrant căruia să-i fi plăcut
locul, care s-a simţit bine şi care ar vrea sa se integreze în această societate prosperă de
care ei nu au parte. Mulţi se întreabă dacă această situaţie se va repeta şi la anul, aşa
cum s-a întâmplat în fiecare an începând cu vara anului 2004. Timpul va decide .
“Aşezările românilor din Tierra de Barros vor fi mai supravegheate şi mai
controlate.” Delegata Guvernului s-a întâlnit cu primarul din Santa Marta, una dintre
zonele cele mai afectate din regiune.
“Aici trăim cam 500”. Agenţii de la Garda Civilă şi membrii de la Inspecţia de
Muncă din Extremadura vor intensifica controalele şi supravegherile în aşezările
românilor şi imigranţilor ilegali din zona Tierra de Barros sau în locurile unde se
bănuieşte că s-ar lucra “la negru”.
Există întâlniri între primarii afectaţi şi subdelegaţii Guvernului. Delegata a
amintit că actualmente există aşezări de acest fel în 10 localităţi din provincia Badajoz.
Cea mai mare este cea din Santa Marta.
Cetăţenii români vorbesc ca şi cum ar avea drepturi depline fiind membri ai
Uniunii Europene, dar acest moratoriu ce se bazează pe sprijinul agenţilor sociali,
economici şi sindicali, în materie de muncă, îi consideră ca pe orice persoană străină
spaţiului comunitar, astfel încât situaţia lor este de ilegalitate în muncă.
Între timp, românii asigură că ajung până în Extremadura deoarece este de lucru
şi, de fapt, majoritatea au stat în aceeaşi localitate cu ani în urmă fără să-şi schimbe
condiţiile îngrozitoare de igienă şi de sănătate, de care au avut parte atât ei, cât şi cei
mici.
“Pereira anunţă “măsuri specifice” pentru a angaja străini pentru culesul viei.”.
Organizaţii agrare precum APAG s-au întâlnit cu Delegaţia Guvernului. Asigură că
cererea reală de lucru din Santa Marta este cu aproape 600 de persoane mai mult.
Delegata Guvernului din Extremadura, Carmen Pereira, a anunţat că, în
colaborare cu Trezoreria Generală de Securitate Socială, se vor lua “măsuri specifice”
pentru a accelera procesul de recrutare legală a muncitorilor străini, pentru culesul viei
din zona Tierra de Barros.
Delegata Guvernului a explicat că în timpul şederii românilor în Santa Marta au
fost efectuate inspecţii la locul de muncă, zece pe zi, în aşezările românilor din Tierra de
Barros, precum şi la fermele şi firmele agrare în care lucrează. Rezultatul a fost de 25 de
contracte în neregulă.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
20
(Sursa: Paz Sánchez Pintor/José Antonio Martínez, corespondenţi din Almendralejo şi Santa Marta.
“Hoy”, Ziarul din Extremadura, 2006).
INTEGRAREA IMIGRANŢILOR
Deoarece se confruntau cu atâtea probleme autorităţile din Extremadura au hotărât
să organizeze un curs de cultură pentru imigranţi menit să lărgească orizonturile
culturale ale imigranţilor. Aproximativ treizeci de imigranţi din Brazilia, Polonia,
Bulgaria, Franţa, Anglia, Olanda, România, Ucraina şi Portugalia au participat la un
curs de cultură şi limba spaniolă, care a avut loc la Universitatea Populară din Zafra cu
obiectivul de a dobândi o formare de bază astfel încât să se poată integra în câmpul
muncii. (Sursa: Corespondent din. Zafra " Azi." Jurnalul din Extremadura, 23 octombrie 2007)
EXPERIENŢELE ŞCOLARE ALE EMIGRAŢIEI ÎN SANTA MARTA
În Santa Marta sunt 100 imigranţi, majoritatea români care sunt integraţi. Pentru
Alfredo Vozmediano Sanchez, directorul şcolii publice din localitate, copiii români s-au
integrat perfect în şcoală. "Depăşind la început dificultatea limbii, copiii se integrează şi
interacţionează bine cu colegii, deoarece aceştia sunt foarte isteţi şi învaţă limba noastră.
Ei au mult interes şi părinţii sunt foarte preocupaţi de educaţia copiilor lor.”
Prin urmare, în centru s-a înfiinţat o clasă de educaţie compensatorie care are
scopul ca un profesionist instruit să ajute copiii români să se integreze cu colegii lor.
Pentru a ilustra preocuparea părinţilor copiilor prezentăm exemplul dat de un tată
care în fiecare zi îl aduce pe fiul său la şcoală, dintr-un sat mai îndepărtat, şi îşi
organizează timpul, astfel încât ora ieşirii lui de la muncă să coincidă cu ora la care iese
copilul lui.
Alţi doi copii Ionuţ Popescu şi Marius Ruiu care trăiesc în Santa Marta s-au adaptat
foarte bine în Santa Marta, dar de asemenea, doresc să viziteze România pentru a-şi
vedea prietenii lor de acolo. (Sursa: Jose Antonio Martinez, corespondent din Santa Marta. "Astăzi," Ziarul din Extremadura, 12
noiembrie 2007).
EXPERIENŢE MARGINALE ALE MIGRAŢIEI ÎN SANTA MARTA
Pentru a atrage atenţia populaţiei, un cetăţean român s-a auto-mutilat cu o lamă de
ras, ca să fie ajutat să iasă din “ghetou ", unde a fost băgat cu forţa, a spus el. Totul s-a
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
21
întâmplat pentru că i s-a oferit un loc de muncă ca şofer şi un salariu mare în Spania, dar
a fost înşelat. S-a refugiat în tabăra "Las Canterias" şi a găsit un loc de muncă, dar ceea
ce el primea îi era luat de mafie.
Agenţii care aparţin Brigăzii de Străini ale Poliţiei Naţionale efectuează inspecţii la
fiecare două săptămâni prin cluburile pentru perechi din provincia Badajoz pentru a
verifica legalitatea fetelor. Ei spun că numai uitându-se în ochii femeilor care lucrează
acolo ştiu exact cu cine au de-a face.
Aceste localuri au licenţa de funcţionare în regulă şi astfel prostituţia nu este
interzisă în Spania, cu excepţia cazului în care cineva ar încerca să se îmbogăţească
obligându-i pe alţii să o practice. De când România şi Bulgaria au aderat la Uniunea
Europeană, bordelurile sunt pline de femei din aceste două ţări, deoarece acestea sunt
europene şi nu au nici un tip de problemă de mobilitate.
În privinţa apartamentelor de închiriat, afirmă că în acest gen de lucruri
circumstanţele sunt diferite, deoarece majoritatea sunt femei care lucrează independent.
Acesta este profilul prostituatei din Extremadura, conform datelor pe care le are
poliţia. În plus, 96% sunt străine, o proporţie care este peste media naţională. Predomină
cele din Europa de Est.
"Doi compatrioţi de-ai voştri, un bărbat şi o femeie, sunt condamnaţi fiecare la 12
ani pentru că le-au ţinut practic sechestrate. "Gică, român de 40 de ani, este omul care
le-a aşteptat pe cele două fete conaţionale ale lui în Madrid, în data de 6 inie 2007, ca
ulterior să le ducă la clubul "Turnul", care este la marginea Plasenciei. Cele două fete
credeau că munca lor în Plasencia urma să fie de dansatoare, dar Gică şi Elena le-au
spus adevărul în curând.
Poliţia Naţională a arestat trei persoane şi au dezmembrat astfel un grup bine
organizat dedicat introducerii în Spania a femeilor românce care mai târziu se prostituau
prin cluburile din provincia Badajoz.
Anchetele au început deoarece a depus plângere una din femeile care lucrau din
obligaţie, într-unul dintre aceste cluburi şi care a reuşit să scape după şase luni de muncă
într-un bordel din N-V.
Femeia a declarat că a fost acostată în România de către o compatrioată a sa care i -
a propus să o însoţească în Spania, cu scopul de a îngriji pe fiul ei mic. Odată ajunsă în
Madrid, au mutat-o în Merida, unde i-au confiscat documentele cu forţa şi au forţat-o să
se prostitueze într-un club de perechi situat pe şoseaua naţională V, în Arroyo de San
Servan, ca să-şi achite datoriile pe care le făcuse pentru călătoria în Spania.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
22
În plus, trei femei au fost arestate pentru încălcarea legii privind străinii; ele au fost
găsite exercitând prostituţia într-un un club în Arroyo de San Servan. Agenţi ai Poliţiei
Naţionale au desfăşurat mai multe operaţiuni în diferite regiuni, care au condus deja la
arestarea a peste 100 de persoane.
Ancheta Unităţii de Delincvenţă Specializată şi Violenţă (UDEV) a Poliţiei a lansat
o anchetă cu două luni în urmă. (Sursa: Jose Antonio Martinez, corespondent din Santa Marta. "Astăzi," Ziarul din Extremadura, 8
septembrie 2007; Galván Antonio González / Calzadilla de los Barros. "Astăzi," Ziarul din Extremadura,
2007).
PRIMIREA DE IMIGRANŢI SEZONIERI
„Întreprinzătorii din agricultură vor face un adăpost pentru 200 de muncitori
sezonieri în Santa Marta.”
APAG se pregăteşte să primească grupul de 1.700 de români ce a fost solicitat de
Subdelegaţia Guvernului. Pentru culesul viei sunt necesari mai mult de 2.100 de
muncitori.
Tabără de muncitori sezonieri români în Santa Marta de los Barros în timpul culesului viei din 2007. /
Azi
Întreprinzătorii agricoli care aparţin organizaţie profesionale APAG - Extremadura
prevăd construirea unui adăpost de barăci prefabricate cu o capacitate de aproximativ
200 de muncitori în Santa Marta de los Barros. Astfel se vor evita scene cum au fost
cele trăite în 2007, când s - au ridicat taberele ilegale în cartierele mărginaşe din această
localitate.
Acest anunţ a fost făcut de preşedintele organizaţiei, Bibiano Serrano, care a
asigurat că acest lucru a fost singura solicitare a întreprinzătorilor agricoli, după ce cei
care vor veni în alte localităţi din regiunea Tierra de Barros au deja rezolvată problema
cazării, pe care o furnizează lucrătorilor întreprinzătorii în ciuda faptului că nu au nicio
obligaţie de a face acest lucru, conform acordului semnat în Extremadura, a amintit
Serrano.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
23
După cum a spus, "suntem plăcut surprinşi", deoarece majoritatea celor care ajung
deja au locuri de cazare sau le este asigurată de întreprinzători", pentru că vrem să
rezolvăm o problemă şi nu să creăm o problemă, nu ca alte organizaţii sindicale".
APAG - Extremadura se pregăteşte să primească un grup de 1.700 români care au
fost solicitaţi de Subdelegaţia guvernului pentru culesul strugurilor şi al măslinelor în
toată regiunea şi în special în Tierra de Barros.
Aceste angajări ar fi posibile, în urma adoptării unei legislaţii de exceptare de la
Legea privind statutul străinilor din partea consiliului miniştrilor de anul trecut, care
permite recrutarea legală de cetăţeni din România şi Bulgaria până în 2009, când vor fi
deja cetăţeni ai Uniunii Europene cu drepturi depline, după cum a declarat preşedintele
organizaţiei, problemă care nu a fost posibilă în alţi ani.
Ace�ti români se vor alătura muncitorilor din Extremadura sau nu, "nu ne pasă"
până ce se va completa cifra de peste 2.100 de muncitori pe care întreprinzătorii asociaţi
APAG au solicitat-o SEXPE. Mulţi dintre aceştia provin din sectoare precum
construcţiile, după concedierile care au fost cauzate de criză, a notat.
În acest sens, a asigurat că Sexpo a prezentat deja 69 muncitori, unii dintre ei
români, dintre care majoritatea se vor ocupa în scurt timp cu lucrările agricole.
Aşa cum a explicat, Sexpo nu are suficientă forţă de muncă pentru a satisface
cererea de agricultori, astfel că "suntem obligaţi să angajăm străini."
Până în prezent, s-au depus documentele pentru a se formaliza 200 contracte la
Delegaţia Guvernului, a declarat Serrano, care speră că în această săptămână se va
completa restul documentaţiei pentru contractele solicitate de întreprinzătorii agricoli,
pentru ultimele zile de august sau începutul lunii septembrie ", să se oficializeze situaţia
forţei de muncă de care avem nevoie."
Cu toate acestea, preşedintele APAG - Extremadura aşteaptă rezolvarea
problemelor cu forţa de muncă cu care se confruntă agricultura din Extremadura, în
fiecare an odată cu strânsul viei.. (Sursa: Gloria Casares corespondent din Almendralejo. "Astăzi," Ziarul din Extremadura, 2008).
IMIGRANŢI ÎN BARĂCI
Termenul “baracă” a devenit din păcate în acest sezon de strângerea viei şi culesul
măslinelor în Extremadura foarte comun şi reprezintă o evoluţie a aşezărilor acum
aproape uitate de imigranţi ilegali în ţara noastră.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
24
Primarul din Almendralejo, José María Ramírez, vorbea despre existenţa acestor
"barăci" şi de asemenea de mai multe pavilioane, în timp ce câteva ore mai târziu, liderii
de la UGT ne ofereau cifre mai exacte despre 50 de barăci de acest tip numai în capitala
provinciei Tierra de Barros, în plus pe lângă celelalte din alte localităţi ca de exemplu
Fuente de Master sau Corte de Peleas.
După ce ştirea a apărut în mass-media, purtătorul de cuvânt din echipa guvernului
din Almengralejo, Victoria Perez, a negat această cifră şi a confirmat existenţa a trei
"barăci", în timp ce explica dificultăţile de ordin juridic de a le detecta şi a le denunţa,
pentru că acestea sunt proprietăţi private şi este complicat să ajungi la ele şi la locuitorii
lor.
Sunt barăci în care muncitorii sezonieri, şi în multe cazuri, familiile lor, inclusiv
femei şi copii, trăiesc ca şi cum acestea ar fi casele lor, cu saltele pe podea sau cu corturi
în interior. În cele mai fericite cazuri, unele barăci sunt separate de o perdea şi trăiesc
două grupuri de imigranţi, unii români de etnie rromă şi ceilalţi români, dar nu ţigani.
În majoritatea cazurilor, proprietarii le închiriază unui român, la un preţ de
aproximativ 400 sau 500 de euro, care, la rândul său, o reînchiriază altor compatrioţi,
cărora le încasează aproximativ 80 de euro pe lună. (Sursa: Gloria Casares corespondent din Almendralejo. "Astăzi," Ziarul din Extremadura, noiembrie
2009).
REGLEMENTAREA MUNCITORILOR IMIGRANŢI
Guvernul Central, Consiliul şi primăriile colaborează cu organizaţiile agricole
pentru a oferi locuinţe decente străinilor care sosesc în Extremadura. Împiedicarea
angajărilor ilegale a lucrătorilor temporari este scopul acordului tripartit încheiat la nivel
central, regional şi local. La întâlnire s-a tratat într-un mod special situaţia cetăţenilor
proveniţi din România, a europenilor cu permis de şedere care au venit în Spania pentru
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
25
a participa la culesul strugurilor, a măslinelor, a fructelor şi a usturoiului, ca şi culturi
specifice.
În timpul şedinţei la care au participat persoane importante din instituţiile publice s-
a analizat situaţia din 2007 când s-au instalat campinguri şi s-a înregistrat recrutarea
ilegală de muncitori. La sfârşit, delegata guvernului a indicat faptul că toate autorităţile
sunt convinse că imigraţia şi angajările ar trebui să fie legale. În funcţie de tipul de
cultură se pot da ajutoare întreprinzătorilor astfel încât să poată oferi adăpost
muncitorilor care vin să lucreze ca sezonieri. Pilas Lucio, consiliera pe probleme de
Egalitate şi Ocuparea Forţei de Muncă, a adăugat că obligaţia de a oferi muncitorilor o
locuinţă este a angajatorilor. Administraţia se angajează să colaboreze numai dacă
locuinţele au condiţiile cele mai bune de trai. O altă propunere este să se obţină
angajamentul primarilor ca în fiecare sat să se realizeze un studiu pentru a putea să se
cunoască adevăratele nevoi de forţă de muncă pe care angajatorii le au în diferite
sezoane de recoltare. Organizaţiile agricole au obligaţia de a prevedea numărul necesar
de muncitori, de asemenea consiliile locale vor colabora pentru a obţine toate aceste
informaţii. (Sursa: Editorialul " Azi." Ziarull din Extremadura, 2008).
SIGURANŢĂ ŞI IMIGRANŢI
O altă preocupare a autorităţilor locale este siguranţa publică. În mai multe
cazuri poliţia a vorbit despre impactul populaţiei româneşti în ceea ce priveşte
delincvenţa, dar a amintit, de asemenea, şi contribuţia forţei de muncă străine la
contribuţiile pentru Asigurările Sociale.
Numărul străinilor în oraşul Badajoz ajunge la 4.128 din populaţia totală care
pentru prima dată a depăşit cifra de 34.000 de locuitori. Este clar că pentru strângerea
viţei de vie este nevoie de mai multă forţă de muncă care trebuie să vină din afară. De
asemenea, este clar că oamenii aceia nu sunt fantome care dispar atunci când termină
lucrul, trebuie să trăiască undeva, şi au venit fără bani să lucreze şi vor să ducă suma
maximă în satele lor, trăiesc pe stradă sau într-o casă care li se închiriază cu o sumă
exagerată. În Almendralejo este mai mult decât o problemă de securitate, este o
problemă de comportament social foarte diferit. Dacă ar fi fost 15 sau 20 de persoane,
nimeni nu ar observa, dar atunci când apar 2.000 de oameni este clar că se va observa.
Niciunui spaniol nu i-ar veni ideea să ia bidoane de apă şi să meargă să le umple la o
fântână, nici să se aşeze pe pământ şi să stea oriunde. Oamenii din Almendralejo sau
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
26
Santa Marta au înţeles că dacă cineva îşi făcea nevoile într-un colţ îi dădeau o amendă,
dar nu îl arestau pentru acest lucru.
“Zeci de romani aşteptă din zori de zi la secţia de poliţie pentru a obţine
documentul de cetăţean străin." Oamenii aşteaptă în fiecare zi din zori la uşile secţiei de
Poliţie Naţională pentru obţinerea permisului de străin, cunoscut sub numele de NIE sau
numărul de identificare al străinilor, necesar pentru a fi angajaţi de întreprinzătorii
agricoli. Trebuie amintit că atât România cât şi Bulgaria sunt membre ale Uniunii
Europene, dar cu o amânare până în ianuarie 2009, care le permite să circule liber, dar
nu să lucreze. In fiecare zi se împart 40 de numere, care se pare, că este numărul maxim
de persoane ce pot fi servite de funcţionari între orele 9-14.30. Acest lucru face ca mulţi
dintre ei să petreacă noaptea în centrul oraşului, cu pături şi dormind pe jos. Dimineaţa,
şi foarte devreme, se aşează la rând. Uneori sunt chiar concetăţenii lor cei care iau cele
mai multe bilete, lăsându-i astfel pe ceilalţi fără posibilitatea de a obţine acest permis. (Sursa: Paz Sánchez Pintor corespondent din Almendralejo. "Astăzi," Ziarul din Extremadura, 2008).
IMIGRAREA CETĂŢENILOR DIN UNIUNEA EUROPEANĂ
"800 000 români şi bulgari pot lucra în mod liber de mâine." Aproximativ 800.000
de cetăţeni români şi bulgari care locuiesc în Spania vor putea lucra de dimineaţă, fără
nici o piedică administrativă şi în aceleaşi condiţii ca restul persoanelor europene şi
naţionale. La 1 ianuarie se încheie amânarea de doi ani impusă de guvernul spaniol
pentru cetăţenii acestor două ţări care, în ciuda intrării lor în Uniunea Europeană în
2007, au votat împotriva liberei circulaţii pentru a lucra ca angajaţi.
Consiliul de Miniştri din data de 19 decembrie a decis să nu se mai prelungească
amânarea (care se putea prelungi până în 2014), deoarece, după cum a explicat
vicepreşedinta Maria Teresa Fernandez de la Vega, Executivul speră, dată fiind
creşterea economică a ambelor ţări, o mare parte din numărul de imigranţi să revină în
mod voluntar în România şi Bulgaria. Ambele guverne au lansat campanii, de
asemenea, pentru a încuraja întoarcerea acasă a cetăţenilor lor.
Cu toate acestea, Guvernul spaniol îşi rezervă dreptul de a revizui decizia sa de a
elimina piedicile pentru aceşti muncitori. După şase luni va analiza situaţia pentru a
evalua dacă barierele în calea acestor cetăţeni au avut efecte negative, deşi acum câteva
zile ministrul muncii Celestino Corbacho s-a arătat convins că nu va fi aşa.
Numărul exact de muncitori care vor avea posibilitatea de a lucra în Spania este
necunoscut. Puteţi estima numai numărul de potenţiali beneficiari. Institutul Naţional de
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
27
Statistică a estimat la 651.311 numărul de români majori care trăiesc în Spania, şi
135.775 bulgari de peste 18 ani. (Sursa: M. Saiz-Pardo. "Astăzi," Ziarul din Extremadura, 31-12-2008).
IMPACTUL IMIGRAŢIEI ÎN LOCALITĂŢILE MICI
"Primăria localităţii Valdelacalzada pune la cale un plan pentru imigranţi, care
reprezintă 10% din populaţie." Aproape 10% din populaţia din Valdelacalzada, care are
2.851 de locuitori, este compusă din imigranţi, din care procentul de bărbaţi depăşeşte
pe cel al femeilor cu15%, potrivit biroului local al Primăriei.
Valdelacalzada, un sat care prin natura sa, s-a format peste aşezarea de oameni din
diferite medii geografice spaniole, în special din provincia Badajoz, care formează în
prezent un amalgam unit, cu caracter bine definit, după cum se pare îşi continuă în
acelaşi mod tradiţia, crescând succesiv ponderea populaţiei străine.
Din cele 14 ţari ce îşi dovedesc statutul de cetăţeni străini cu 282 de persoane,
România creşte recensământul populaţiei cu 215 imigranţi, urmată de Maroc cu 34.
Urmează în ordine descrescătoare pe poziţia a cincea, Portugalia (7), Chile (6) şi
Pakistan.
Dată fiind importanţa creşterii sale statistice, Primăria din Valdelacalza a elaborat
un program ce conferă“atenţie integrală populaţiei imigrante” unde se găsesc printre alte
beneficii o găzduire specializată şi servicii sociale, sprijin şi orientare pe piaţa muncii,
intermediere pe piaţa imobiliară , realizarea de cursuri de formare , ateliere de lucru
pentru copii care prin joc sunt încurajaţi să se integreze şi să-şi consolideze educaţia
pentru sănătate.
Este vorba de un program complet pentru ca populaţia imigrantă, cea mai mare
parte fiind integrată în sat, să se poată simţi la fel sau mai bine decât în propria casă. (Sursa: Manuel Galván, corespondent din Valdelacalzada “Hoy”, Ziarul din Extremadura, 2009).
IMIGRATIA ILEGALA
În primul rând trebuie spus că ceea ce îi face pe oameni să emigreze ilegal e
imposibilitatea de a o face într-un mod legal. E singura posibilitate ce rămâne
milioanelor de persoane care nu au posibilitatea de a se conforma tuturor cerinţelor şi să
rezolve toate impedimentele birocratice impuse de ţările primitoare de imigranţi. Nouă
din zece imigranţi ilegali au fost repatriaţi în 2007, potrivit Guvernului.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
28
Din fiecare o sută de străini ce intră în Spania legal, 92 au fost trimişi în ţara lor
în 2007, potrivit datelor ce au fost anunţate de către Ministerul de Interne în raportul
anual al luptei împotriva imigrării ilegale. 50.318 de străini au fost reţinuţi atunci când
au încercat să intre pe teritoriul spaniol pe coaste şi la frontiere, dintre care 46.471 au
fost repatriaţi imediat. La aceştia se adaugă 9.467 de persoane expulzaţi după
soluţionarea tuturor dosarelor administrative pentru şedere ilegală.
Ministerul de Interne subliniază că cifra finală de repatriaţi, 55.938, e cu 6% mai
mare decât în 2006 când s-au întors 52.814 de persoane. Cifrele citate îi exclud pe
cetăţenii din România şi Bulgaria care la 1 ianuarie 2007 au început să facă parte din
UE şi se bucură de drepturile de a circula şi a lucra liber pe continent. Dacă ar fi incluşi
cetăţenii acestor ţări, cei repatriaţi în 2006 ar fi 99.445. În anul care tocmai se termină
numărul deţinuţilor veniţi pe ambarcaţiuni a crescut la 18.057, mai puţin de jumătate
dintre cei 39.180 prinşi în 2006.
Ministrul de Interne, Alfredo Pérez Rubalcaba a atribuit aceasta scădere de 54%
extinderii Sistemului Integral de Supraveghere Exterioară (SIVE), creşterii controalelor
în Insulele Canare - destinaţie preferată de majoritatea celor fără acte - şi colaborării UE
cu dispozitivul de control comunitar de la frontiere. După Pérez Rubalcaba, în ziua de
azi «nu e normal să intre în ţară pe mare fără să aflăm».
Ministrul de Interne a asigurat că la ora actuală imigraţia e mai “ordonată” decât
în anii trecuţi datorită ajutorului internaţional şi al Guvernului care a desemnat mai
mulţi poliţişti şi gărzi civile să îndeplinească aceste sarcini. De asemenea a subliniat
efectul pe care l-a avut în acest domeniu crearea în această legislatură a Direcţiei
Generale de Relaţii Internaţionale şi Străine, extinderii de ataşaţi Ministerului de Interne
în ţările de pe coasta africană de vest şi a semnării acordurilor despre migraţie cu
Maroc, Algeria, Senegal, Guineea Bissau, Guineea Ecuatorială, Mali, Capul Verde,
Ghana şi Gambia.
Mai mult, Spania şi Franţa se întrec că vor duce la bun sfârşit repatrieri comune
de imigranţi, dar întotdeauna într-un context european, după ce a confirmat ieri
ministrul de Afaceri Externe şi Cooperare, Miguel Angel Moratinos, după anunţul făcut
cu o zi în urmă de câtre preşedintele Nicolas Sarcozy. (Sursa: C. Calvar, “Azi”, Ziarul din Extremadura, 10 ianuarie 2008).
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
29
CONVIEŢUIREA ŞI INTEGRAREA IMIGRANTŢLOR
“Majadas, o localitate cu opt naţionalităţi”. Localitatea a găzduit o întâlnire zonală
ca să se reflecteze asupra integrării.
Ca o încrucişare de culturi, cu mai mult de o mie de locuitori aparţinând a opt
naţionalităţi ce rămân unite în ciuda diferenţelor culturale. Acesta este sentimentul
populaţiei din Majadas de Tiétar , exprimă primarul Aniceto González care a realizat o
radiografie demografică a populaţiei cu prilejul primei întâlniri zonale “Reflectări
asupra integrării”, la care au participat mai mult de cinzeci de persoane.
Majadas , situată în regiunea Campo Arañuelo, are 1.323 de locuitori. În afară
de spanioli, în registrul de evidenţa populaţiei se înregistrează numeroşi cetăţeni de
naţionalitate marocană, dar şi din Columbia, România, Brazilia şi Portugalia, printre
altele, ajungând cu câţiva ani în urmă la 25% din populaţia totală. Totuşi o dată cu
recesiunea economică şi scăderea cultivării tutunului, procentajul a scăzut la 18%.
Edilul şef recunoştea că, precum în orice societate, zi de zi, la fel poate să apară
vreo problemă, dar că în general, întotdeauna s-a înregistrat o convieţuire optimă şi toţi
vecinii au acordat tot sprijinul lor victimelor în cazul unei nenorociri, atunci când un
incendiu a distrus casa unui imigrant sau când un minor s-a pierdut prin împrejurimi şi
toţi vecinii l-au căutat. De fapt un bun exemplu de integrare efectivă e dat de
participarea activă a imigranţilor la întâlnire (în jur de 50%), care de obicei e minimă în
alte localităţi.
Prezenţa populaţiei imigrante de 18 % se ridică până la 40 % dacă ne referim
doar la copiii de vârsta şcolară. În caz concret în clasa întâi, şapte din nouă elevi ce
asistă la ore zilnic sunt copiii imigranţilor «dar pe toţi îi considerăm vecini» a anunţat
primarul, care dorea ca să continue în acelaşi mod convieţuirea. (Sursa: Eloy García “Azi”, Ziarul din Extremadura, 23 noiembrie 2008).
TRAFICUL DE IMIGRANTI
“ 4 români condamnaţi pentru trafic de imigranţi din Bucureşti la Badajoz”. Le
promiteau că aici vor avea de lucru în agricultură şi le luau o taxă de 250 de euro.
Când ajungeau în Extremadura îi lăsau într-un apartament şi dispăreau cu banii.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
30
Acuzaţii (cu spatele)sunt asistaţi de un interpret, aşezat la dreapta / CASIMIRO MORENO
Tribunalul Provinciei din Badajoz a condamnat ieri la un an şi unsprezece luni
de închisoare pe patru cetăţeni romani ce îşi înşelau compatrioatele promiţându-le să le
dea de lucru în Badajoz. Acuzaţii puneau anunţuri în ţara lor în care ofereau contracte
de muncă în agricultură pentru un salariu de o mie de euro pe lună.
În felul acesta au recrutat 26 de persoane şi au organizat transportul lor cu
autobuzul din Bucureşti la Badajoz. Călătoria s-a realizat în octombrie 2004. Pe durata
călătoriei, unul dintre acuzaţi, Iosif I. le-a a cerut la început 20 de euro, iar mai târziu a
cerut 250 pentru cazare.
La sosirea în Badajoz au fost primiţi de alţi doi cetăţeni români Adrian D.G şi
Laurenţiu G.. Aceştia i-au închis într-un apartament de pe strada Republica Dominicana
numărul 2, înghesuiţi, i-au închis cu cheia şi au plecat cu banii. În total au adunat 7.000
de euro, după cum a explicat poliţia când i-a arestat.
Imigranţii au rămas abandonaţi şi fără adăpost. Când a intervenit poliţia, erau
deja adăpostiţi în tabăra sezonieră de la Crucea Roşie în Almendralejo şi aşteptau să fie
repatriaţi. Între cei afectaţi erau persoane de toate vârstele de la 20 la 60 de ani şi
familii întregi. Unii dintre ei doreau să lucreze pentru a-şi recupera banii pe care i-au dat
organizatorilor călătoriei, dar unii din ei dispuneau doar de o viză de turist ce nu le
permitea să se angajeze legal.
Acuzaţii, împreună cu un al patrulea bărbat din tabără, Dumitri B, au închiriat o
locuinţă pe strada Moreno Vargas din Mérida cu intenţia de a continua traficul de
persoane din România în Spania. Ieri s-au prezentat la proces doar doi acuzaţi,
Laurenţiu G. şi Dumitri B.
Au recunoscut faptele şi au fost condamnaţi la o pedeapsă de un an şi unsprezece
luni de închisoare pentru o infracţiune împotriva drepturilor muncitorilor străini şi la o
amendă de 360 de euro. (Sursa: M.M., corespondent din Badajoz “Hoy”, Ziarul din Extremadura, 12 noiembrie 2008).
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
31
DIFICULTĂŢI DE ANGAJARE A POPULAŢIEI STRĂINE
Principalul obstacol îl constituie dificultăţile administrative în dispoziţiile
juridice de stat, există foarte multe dosare care îngreunează semnificativ tot procesul de
angajare, descurajând astfel ocuparea forţei de muncă de către persoanele străine.
Ilegalitatea documentelor ce îi afectează pe străini generează obstacole grave
faţă de exercitarea drepturilor economice şi sociale, printre care în special dreptul la
muncă.
Cea mai mare parte a persoanelor străine ce ajung în Spania o fac cu acte în
regulă. Intrările ilegale sunt foarte puţine. Această ilegalitate presupune un obstacol
serios pentru integrarea socială şi un risc considerabil de încălcare a drepturilor
fundamentale, constituind el însuşi un risc semnificativ în colectivul imigranţilor.
Puţin mai mult de jumătate dintre persoanele străine angajate au un nivel de
studii scăzut, echivalente unui absolvent fără diplomă, în jur de 10% au liceul şi sub 5%
au studii universitare. Există diferenţe în ceea ce priveşte naţionalitatea, relaţionate cu
gradul de dezvoltare economică din ţara de provenienţă.
Au dificultăţi de echivalare a diplomelor obţinute în ţările de origine, pentru a
accede la serviciile de ocupare a forţei de muncă, doar pot să constate ca solicitanţi de
muncă: dificultăţi pentru a accede la iniţiativele de orientare şi formare pentru muncă,
dificultăţi de adaptare la caracteristicile organizatorice şi tehnologice ale sistemului
productiv spaniol.
În afară de punctul de vedere social mai apar şi alte probleme ce afectează
semnificativ populaţia străină. În şcolarizarea din ultimii ani s-a înregistrat o creştere
semnificativă a elevilor străini ce intră în sistemul educativ public, mai ales în clasele
primare. Nu au fost dificultăţi de adaptare a grupurilor de imigranţi la cultura societăţii
primitoare, dincolo de problema specifică derivată din învăţarea limbii oficiale a
Spaniei. Doar învăţarea limbii basce a fost foarte redusă. Numărul de elevi înscrişi
creşte în fiecare an.
Ceea ce se constată sunt seriile de dificultăţi de întreţinere şi de dezvoltare a
limbilor şi culturilor proprii.
Altă dificultate cu care se confruntă populaţia străină e accesul la locuinţe. Cele
mai comune sunt:
Insuficienţa locuinţelor de închiriat
Insuficienţa de infrastructuri sociale de cazare tranzitorie
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
32
Supraocuparea locuinţelor
Locuinţa lipsită de cele mai elementare condiţii
O serie de închirieri abuzive
Neîncrederea proprietarilor cauzată de nesiguranţa câştigului, prejudecăţi rasiste,
xenofobe…
Există dificultăţi în ceea ce priveşte conceptele şi sistemele de sănătate care se
concretizează în mod special în:
Cunoaşterea insuficientă a organizării şi funcţionării serviciilor de sănătate
locale.
Atenţia deficitară acordată programelor de vaccinare, programelor de
prevenire, etc.
Dificultăţi de exercitare a dreptului la îngrijire medicală.
Dificultăţi ale sistemului de sănătate de a încorpora elemente şi mecanisme
care să faciliteze serviciile de îngrijire medicală adecvate particularităţilor
culturale, lingvistice, etc. ale străinilor.
Prevalenţa anumitor boli, cu incidenţă crescută în rândul populaţiei
imigrante.
În unele cazuri, asistenţa la practicile culturale contrare respectului pentru
integritatea fizică a persoanelor.
CRIZA ECONOMICĂ ŞI IMIGRAREA
"Reducerea numărului de imigranţi, afiliaţi la Asigurările Sociale"
Numărul de imigranţi afiliaţi la Asigurările Sociale a scăzut în luna septembrie
(comparativ cu luna august) pentru a doua lună consecutiv. Scăderea a afectat 23. 331
lucrători şi a situat numărul total de străini afiliaţi la 2.088.657. În ciuda scăderii lunare,
rezultatul anual a fost pozitiv, cu peste 58. 260 de înregistrări mai mult.
Profilul predominant în rândul membrilor care provin din afară este cel al unui
bărbat, care cotizează la sistemul general, lucrează în construcţii, provine din România.
Cataluña şi Madrid sunt comunităţile care înregistrează cei mai mulţi străini.
Scăderea lunară a afectat salariaţii(-30. 366), autonomii (-968) muncitorii pe
mare(-58) şi pe cei care lucrează în menaj(-348). Cu toate acestea, acest lucru nu a
împiedicat să se înregistreze mai mulţi afiliaţi, printre angajaţii în agricultură(+8.493) şi
cei din minele de cărbune (+26).
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
33
Această scădere are loc în plină criză economică, dar scăderi consecutive lunare
au fost înregistrate şi în trecut. (Sursa:E.G., corespondent din Badajoz "Azi", Ziarul din Extremadura, 22 octombrie 2008).
MITUL SPANIEI CA UN “EL DORADO” A LUAT SFÂRŞIT
Criza a pus capăt imaginii Spaniei de pământ al făgăduinţei. Mai mult de 200.000
de străini s-au întors deja acasă în ultimul an. Recesiunea va face ca coloniile
imigranţilor să se stabilizeze la şase milioane de oameni. În doar doi ani, numărul de
contracte a crescut de la 250.000 la aproximativ 20.000.
Criza a reuşit în doar un an şi jumătate ceea ce guvernele Aznar şi Zapatero, nu au
reuşit să facă într-un deceniu: a opri fluxul, în cele mai multe cazuri, ilegal de imigranţi.
Recesiunea a terminat dintr-o dată cu imaginea Spaniei de tărâm al făgăduinţei. Chiar şi
cei mai disperaţi, africanii care se îmbarcau în călătorii incerte pe Marea Mediteraneană
sau Oceanul Atlantic, şi-au redus sosirile lor la mai puţin de jumătate în ultimele luni.
Cifrele neoficiale oferite de către experţi notează că aproximativ 200.000 de străini au
părăsit Spania în căutarea unui viitor mai puţin nesigur departe de aici. Situaţia s-a
schimbat atât de mult încât tehnicienii, până în prezent reticenţi în a face predicţii
despre cât de mult ar creşte colonia străină, îndrăznesc să prezică că străinii care
locuiesc în Spania se vor stabiliza la aproximativ şase milioane.
"Statisticile sunt lente şi încă abia reflectă schimbarea de tendinţă, dar este o
realitate dincolo de ceea ce spun cifrele: criza a cauzat o reducere drastică a fluxului de
imigranţi şi pentru o perioadă lungă fluxul de străini se va reduce.” Vorbeşte o autoritate
pe această temă, Miguel Pajares, profesor de sociologie la Universitatea din Barcelona,
autor al rapoartelor "Imigraţia pe piaţa muncii".
Statisticile, după care anunţă Pajares, dau doar câteva indicii. Ele indică o
încetinire, dar există puţine date oficiale pentru a confirma această încetinire. Conform
studiilor recente ale evidenţei populaţiei, care îi înregistrează pe străinii legali şi "fără
acte" europeni şi necomunitari, în 2008, anul în care a izbucnit criza, populaţia
imigrantă a crescut cu 6,3%, cu 330.000 de locuitori mai mult, până a ajuns la 5.6
milioane. Acesta da, fiind un record foarte departe de cel înregistrat cu un an mai
devreme, când colonia a crescut doar cu peste 700.000, o creştere de peste 15% în doar
douăsprezece luni.
"Principala premisă pentru creşterea populaţiei străine a fost ruptă. Imigranţii
călătoresc unde ştiu că sunt locuri de muncă şi modelul de producţie spaniolă, care până
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
34
acum se baza pe construcţii, nu va avea nevoie de forţa de muncă în câţiva ani, cel puţin
până ce Spania va trebui să recurgă din nou la străini ca să suplinească deficitul
demografic structural ", arată profesorul din Barcelona.
Institutul Naţional de Statistică a fost singura instituţie care a îndrăznit să
anticipeze cât timp va dura criza imigraţiei. Potrivit ultimei prezentări a populaţiei,
colonia de imigranţi se va stabiliza între 2012 şi 2018, cu aproape o creştere de 350.000
de oameni anual, majoritatea datorită naşterilor în Spania, şi nu cauzate de noii veniţi.
Departe, foarte departe vor rămâne anii în care străinii reprezentau între 75 şi 93% din
creşterea populaţiei din ţară.
"Fenomenul a atins punctul culminant," consideră toţi experţii. Scăzând
plecările, numărul străinilor din Spania pare să se stabilizeze în următorii zece ani, la
ceva mai mult de şase milioane, doar 400.000 de imigranţi mai mult decât colonia
actuală potrivit evidenţei populaţiei. Acea populaţie va presupune 12% din totalul de
46.6 milioane de oameni, un procent care se află la media ţărilor dezvoltate şi că
guvernul şi organizaţiile sectorului consideră "perfect acceptabil, chiar şi în situaţii de
criză.
Lorenzo Cachon, preşedintele Forului pentru integrarea socială a imigranţilor,
consideră că elementul esenţial pentru a vedea modul în care recesiunea a început să
ceară socoteală fluxurilor străine este angajarea. în ţările de origine. "În 2007 ne mişcam
înspre aproximativ 250.000 de oferte anuale. În 2008, deşi criza începuse, numărul s-a
menţinut la 180,000. În acest an, în conformitate cu datele mele, nu va trece de 20.000",
notează Chacon, care, ca şi Pajares, insistă asupra faptului că statisticile" mai puţin bune
"în materie de imigraţie în Spania nu reflectă încă importanţa procesului, mai ales că în
cifrele oficiale nu sunt evidenţiaţi străinii care părăsesc Spania şi care nu înapoiază
cardul de asigurări de sănătate sau nici nu sunt în concediu pe listele de la primării.
"Întoarcerea masivă, din cauza condiţiilor economice, şi nu datorită programelor
guvernamentale, este deja o realitate în unele state din Europa de Est şi America,
indiferent de ceea ce spun cifrele", arată preşedintele forumului. Desigur, cifrele din
cele două planuri ale executivului pentru a încuraja reîntoarcerea nu sunt chiar
spectaculare. Într-un an, planului ministrului Muncii Celestino Corbacho, s-au înscris
8.724 de imigranţi şi 1.581 de familii, aproape toţi din America de Sud - ecuadorieni,
columbieni şi argentinieni. La aceştia trebuie să adăugăm alţi 3.160 de imigranţi fără
nici o resursă ("vulnerabili") repatriaţi voluntar şi gratuit în ultimii doi ani. Guvernul
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
35
susţine, totuşi, că sunt aproximativ 200.000 de străini, care au plecat, deşi nu apar pe
listele administraţiei.
Indiferent de controversa asupra modului în care mulţi s-au întors acasă din
cauza crizei, adevărul este că studiile Ministerului Muncii, care calculează imigranţii cu
acte ", adică cu un permis de şedere valabil, nu confirmă că există o încetinire puternică
a creşterii coloniei străine, deşi se lasă văzută clar această schimbare de tendinţă. Din
ianuarie până în septembrie, populaţia de străini legali a crescut cu 5,4%. Este un
procent semnificativ, dar reprezintă mai puţin de jumătate din creşterea care a avut loc
în 2008 şi foarte departe de anii în care numărul de "legali" a crescut cu 31%, cum s-a
întâmplat în 2007, cu 38%, aşa ca şi în 2005, când regularizarea extraordinară a
guvernului nou-venit al lui José Luis Rodríguez Zapatero a dat "acte" la circa 600.000
imigranţi ilegali.
2006 2007 2008 Iunie 2009
Permis de şedere şi de muncă ca
angajat 120.324 178.340 136.604 10.416
De Contigenţă 5.555 5.721 1.380 8
De Sezon 78.300 64.716 41.339 1.567
Permis de reîntregirea familiei 97.759 128.161 95.410 38.279
Altele --- 48.853 70.254 17.182
TOTAL 301.938 425.791 344.987 67.452 Permisele de intrare a muncitorilor în Spania cu permis de şedere şi de muncă
Creşterea în 2009 este mai mică, dar destul de omogenă. Printre cele 15
naţionalităţi, cu colonii puternice în Spania, au scăzut puţin în ultimul an cele de
ecuadorieni, polonezi şi unguri. Dar adevărul este că niciodată nu au scăzut astfel aceste
înregistrări. Toate celelalte ţări urcă, dacă cifrele sunt comparate pe trimestre, semestre
sau ani. România, cea de-a două ţară străină în Spania, cu aproape 730.000 de rezidenţi
legali, a crescut pe parcursul anului trecut cu 1,7%. Da, foarte departe de creşterile de
două cifre din anii precedenţi. (Sursa: Melchor Saiz-Pardo, corespondent din Badajoz "Azi," Ziarul din Extremadura, 20 decembrie
2009).
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
36
REZUMATUL SITUAŢIEI DE IMIGRARE
Volum
- Scăzut cantitativ atât în procente referitor la populaţia în general
în comunităţile şi statele din jurul nostru.
- În creştere constantă şi accelerată în ultimii ani şi cu perspective
de continuitate.
Factori
- Încorporarea pe piaţa forţei de muncă este cea mai mare
motivaţie, se apreciază, de asemenea, dinamica de reîntregire a
familiei.
Sursa - Creştere semnificativă în materie de imigraţie din afara UE şi de
stabilizare a comunităţii imigrante din spaţiul comunitar.
Distribuţie
Geografică
- De preferinţă în zonele urbane, în special în capitalele celor trei
provincii istorice.
- În Guipúzcoa se înregistrează cel mai mare procent de străini din
UE.
- Alaba înregistrează cel mai mare procent de populaţie străină în
privinţa populaţiei autohtone.
Sex
- Feminizarea populaţiei care provine din Europa Centrală şi
America de Sud şi Europa în afara UE şi o anumită masculinizare
a populaţiei care provine din Comunitatea Europeană şi Africa.
Vârstă
- Aproximativ 55% -60% din populaţia străină este cuprinsă în
intervalul 25-44 ani şi depăşeşte 80% colectivul în privinţa vârstei
de muncă.
Situaţia Socio-
laborală
-25% de situaţii de documente în neregulă.
-75% de persoane străine cu loc de muncă.
-50% din persoanele înregistrate în registrul de evidenţa populaţiei
sunt afiliaţi la siguranţa socială.
- Indicele de ocupare a forţei de muncă mai mare decât cel al
populaţiei autohtone.
- Ocupaţiile preferate: sectorul primar, industrie, construcţii şi
menaj şi hotelerie cel mai mult.
- Ocupă locuri de muncă cu nivel scăzut de calificare şi prestigiu
social.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
37
- Peste 65% dintre contracte sunt oferite în oraşele basce.
Contribuţia la
economia bască
- Îşi aduc contribuţia în sectoare şi locuri de muncă pentru care nu
există forţă de muncă autohtonă.
-14431 contribuţii la asigurările sociale.
Dificultăţi de
încadrare în
câmpul muncii
- Dificultăţi de ordin administrativ prin soluţionarea cazurilor de
permise de muncă, respect scăzut în privinţa cererilor de încadrare
în câmpul muncii.
- Altele legate de niveluri scăzute de calificare, de echivalarea de
calificări şi diplome şi adaptării la sistemele tehnologice şi
organizatorice ale sistemului de producţie local.
- Cele care au legătură cu accesul la serviciile de orientare şi
formare pentru ocuparea forţei de muncă.
Şcolarizare
- Creşterea numărului de elevi străini în special în şcolile publice
şi în Învăţământul Primar.
- Volumul scăzut nu a afectat până în prezent, nici sistemul de
educaţie şi nici adaptarea la cultura gazdă.
- Cea mai mare dificultate pentru elevii străini este să înveţe limba
spaniolă, dacă nu sunt din America Latină.
- Învăţare redusă a limbii basce
- Dificultăţi pentru menţinerea limbii şi culturii materne.
Organizare,
structură
- Creşterea numărului de asocieri şi de organizaţii de persoane
străine pentru apărarea intereselor şi drepturilor, chiar dacă încă
prezintă unele slăbiciuni structurale.
Situaţii de risc şi
vulnerabilitate
- Persoanele în situaţii de neregularitate, atât de intrare cât şi nou
survenite.
- Femei supuse reţelelor de exploatare sexuală şi situaţiilor de
violenţă domestică.
- Minori neînsoţiţi.
- Deţinuţi.
- Pasageri clandestini reţinuţi la frontierele aeriene sau maritime.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
38
CONCLUZII:
Tendinţă incipientă, dar în creştere de cercetare şi cunoaştere a fenomenului
imigraţiei în mediile instituţionale şi academice.
Creşterea calităţii şi cantităţii de iniţiative de cercetare, schimbul de
informaţii şi experienţă; mai mare reflecţie şi dezbatere privind legislaţia şi
cadrul juridic, integrarea socială a imigranţilor, etc.
Necesitatea de a se completa cu o perspectivă evolutivă şi calitativă.
Percepţie, atitudini:
Coexistă considerarea imigraţiei ca un fenomen pozitiv şi îmbogăţitor şi
intuirea de noi problematici ale UE în mod potenţial care se pot asocia cu
creşterea sosirii persoanelor din alte ţări.
O vastă majoritate socială în favoarea extinderii drepturilor colective ale
persoanelor străine.
Predominarea unei viziuni economiciste: imigraţia ca forţă de muncă, masă
demografică, etc.
Răspunsuri instituţionale:
Incorporarea progresivă a planificării şi organizării instituţionale a realităţii
imigraţiei. .
Generarea de servicii, resurse şi programe, mai mult sau mai puţin specifice,
focalizate pe atenţia persoanelor imigrante.
Dezvoltarea, în ultimii ani, a iniţiativelor de formare şi de reflecţie
caracterizate prin diversitatea de entităţi promotoare, cadre, colective
destinatare.
Nevoia de se baza pe informaţii şi cunoştinţe care să alimenteze procesele de
planificare.
Mobilizarea societăţii civile:
reţea în continuă expansiune a organizaţiilor şi mişcărilor legate direct de
integrarea socială a imigranţilor.
Creşterea implicării în procesul de planificare şi de gestionare a entităţilor
non-profit, a elementelor legate de integrarea socială a persoanelor
imigrante: instituţiile de formare, organizaţii cu o vastă experienţă în lupta
împotriva excluziunii sociale, etc.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
39
Creşterea colaborării între diferite administraţii şi ONG-uri în dezvoltarea de
programe specifice care să includă cel puţin persoanele imigrante în calitate
de beneficiari.
Încorporarea în creştere a propriilor Asociaţii de imigranţi ca agenţi de
intervenţie socială prin dezvoltarea unor proiecte.
Nevoi ce trebuie să fie abordate şi servicii de consiliere şi programe: a). În ceea ce priveşte nevoile:
Caracterul marcant de muncă al imigraţiei pe care o are Spania face ca
nevoile legate de plasarea pe piaţa forţei de muncă, locurile de muncă şi
documentaţia pe care cadrul juridic o impune ca o condiţie de acces la
aceasta, au câştigat o importanţă deosebită în proiectarea şi gestionarea de
servicii şi programe.
De asemenea, evidenţierea celor legate de acoperirea necesităţilor de bază
care rezultă din procesele de excluziune socială, în care de multe ori, sunt
adâncite numeroase persoane imigrante.
b). Referitoare la accesul la locuinţe pentru resurse financiare minime:
În ultimii ani, sunt consolidate programe, mai axate pe nevoile de asistenţă
socio-psihologice, promovare şi participare socială.
c). În ceea ce priveşte orientarea:
Rigiditatea cadrului juridic şi limitările impuse de aceasta în legătură cu
proprietatea şi exercitarea drepturilor au contribuit la abordarea de denunţări
şi de reacţie faţă de legile de imigraţie au prezidat multe dintre răspunsurile
primite.
Extinderea drepturilor de bază pentru întreaga populaţie s-a materializat prin
universalizarea de servicii şi resurse care să le facă eficiente, promovându-se
accesul la aceste servicii, în condiţiile generale stabilite şi reglementate.
Adesea, situaţia de neregularitate şi altele asociate cu anumite sectoare ale
populaţiei imigrante au contribuit la faptul că o abordare de bunăstare acum
tinde să fie finalizată cu soluţii de promovare, emancipare, responsabilizare
colectivă, etc.
Provocări de viitor:
Aprofundarea înţelegerii fenomenelor migratoare, politicilor de integrare
socială, etc.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
40
Promovarea culturii cetăţeneşti, diversităţii culturale şi a diferitelelor
dimensiuni ale imigraţiei pe un ton de bogăţie a societăţii gazdă.
Aprofundarea incorporării integrării sociale a imigranţilor şi a
interculturalismului pe ordinea de zi a instituţiilor şi a agenţilor sociali.
Consolidarea complementarităţii între Guvern, Instituţii şi a Societăţii civile
în proiectarea şi implementarea iniţiativelor de integrare socială, convieţuire
şi interculturalitate.
Încorporarea direcţiilor de muncă, depăşind viziuni doar de asistenţă.
Promovarea formulelor de adecvare a serviciilor şi a resurselor, păstrând
spiritul principiilor de universalitate, generalitate, etc. să fie sensibile la
particularităţile culturale ale fiecărui grup.
Proiect Bilateral Comenius "Fluxurile de migraţie în Santa Marta şi Cluj-Napoca de-a lungul istoriei"
41
El presente proyecto ha sido financiado con el apoyo de la Comisión Europea. Esta publicación es responsabilidad exclusiva de su autor. La Comisión no es responsable del uso que pueda hacerse de la información aquí difundida.
Acest proiect a fost finanţat cu sprijinul Comisiei Europene. Această publicaţie reflectă numai punctul de vedere al autorului şi Comisia nu este responsabilă pentru eventuala utilizare a informaţiilor pe care le conţine.
top related