részmunkaidős foglalkoztatás, munka-család egyensúly és szegénységi kockázat
Post on 06-Jan-2016
30 Views
Preview:
DESCRIPTION
TRANSCRIPT
Részmunkaidős foglalkoztatás, munka-család egyensúly és
szegénységi kockázat
Gábos András (TÁRKI)
Munka-család egyensúly, rugalmas munkavégzési formák és társadalmi kohézióWORKCARE SYNERGIES – TÁRKI műhelykonferencia
Budapest, 2011. október 27.
Az előadás szerkezete
1 A projektről
2 Részmunkaidős foglalkoztatás
3 Munka-család egyensúlyTársadalmi kohézió
4 Gyermekszegénység 5 Kisgyermekes anyák foglalkoztatottsága
6 Policy dilemmák
Az előadás szerkezete
1 A projektről
2 Részmunkaidős foglalkoztatás
3 Munka-család egyensúly
4 Gyermekszegénység
5 Kisgyermekes anyák foglalkoztatottsága
6 Policy dilemmák
WORKCARE SYNERGIES– findings from EU research –
EU 7th Framework Programme
-
A projekt
• Támogatási akció (support action) az Európai Unió 7. kutatási keretprogramja (FP7) keretében
• A projektben résztvevő országok: Ausztria, Dánia, Lengyelország, Magyarország, Nagy-Britannia, Olaszország és Portugália.
• Koordinátor: IHS (Bécs)www.workcaresynergies.eu
A projekt célja
• Cél: a munka-család témakörbe tartozó, már lezárult kutatási projektek eredményeinek széleskörű elterjesztése az érintettek körében
• A megcélzott szereplők köre: – a helyi civil szervezetek, a szakszervezetek, a
munkaerő-piac meghatározó szereplői (munkaadók, vállalatok képviselői), regionális szervezetek és szolgáltatók, egyéb érintettek;
• 2010. november 24. – első műhelykonferencia
– a politikai szféra döntéshozói
Kutatási projektek
• WORKCARE (2006-2009): Social quality and changing relationships between work, care and welfare in Europe – FP6
• HWF (2000-2003): Households, work and flexibility – FP5
• IMISCOE (2004-2009): International migration, integration and social cohesion – FP6
• Child poverty and well-being in the European Union, TÁRKI-Applica (2009), DG EMPL
Projekt team
• Kutatásvezető: Sik Endre (TÁRKI)• Kutatók: Gábos András (TÁRKI)
Giczi Johanna (ELTE)• Kommunikációs szakértő: Bognár Ákos (Image
Factory)
• Kutatók a WORKCARE projektben: Köllő János (MTA KTI), Scharle Ágota (Budapest Institute)
• Kutatók a HWF projektben: Nagy Ildikó (TÁRKI)
A projekt fő témái
• Fő témák: 1. A családtámogatások társadalmi
kimenetelei2. Rugalmas munkaidő, munka-család
egyensúly és társadalmi kohézió • Hozzá szeretnénk járulni a kisgyermekes anyák
alacsony foglalkoztatottságának javítását célzó család- és munkaerő-piaci politikák reformjának vitájához.
1 A projektről
2 Részmunkaidős foglalkoztatás
3 Munka-család egyensúly
4 Gyermekszegénység
5 Kisgyermekes anyák foglalkoztatottsága
6 Policy dilemmák
Részmunkaidős foglalkoztatottságRészmunkaidőben foglalkoztatott:- akinek rendszeres heti munkaideje a szokásosnál rövidebb, tehát jellemzően 4 vagy 6 órában dolgozik- Munkaerő Felvétel (MEF, EU-LFS): a kérdezett saját besorolása alapján
A részmunkaidős foglalkoztatás elterjedtsége az Európai Unióban, 2010 (%)
Részmunkaidős
- Összes foglalkoztatott: 5,8%- EU-27: 19,2%- 2001: 3,6% - Nők: 8%- EU-27: 31,9%
40 óránál kevesebbet dolgozik (Köllő, 2011)
- 2008: 7%
Forrás: EUROSTAT
A részmunkaidős foglalkoztatottság esélyét növelő tényezők
Egyéni jellemzők
• ha valaki nő• alacsony az iskolázottsága• 15-29 éves, vagy 50 év feletti• több gyermeke van• készpénzes támogatásban
(nyugdíj, anyasági támogatás, munkanélküli támogatás, szociális segély) részesül
• egyéb: szektor (N), lakóhely (F)
Intézményi, strukturális jellemzők
• új belépő• határozott idejű szerződése van • magas kistérségi munkanélküliség• nem esik kollektív szerződés
hatálya alá• a cég hazai tulajdonú• a cég kis és nagy-közepes vállalat• ágazat: vendéglátás, üzleti és
pénzügyi szolgáltatás
Forrás: Köllő (2011) alapján.
A részmunkaidős munkavállalási formák előnyei és az elterjedést gátló tényezők Magyarországon
Kereslet-oldal+ Alkalmazkodás a munkaerő-
szükséglet ingadozásaihoz+ Alacsonyabb védettség+ Kormányzati ösztönzők
– Hagyományos munkavégzéshez kapcsolódó normák
– Rugalmatlan munkaerőpiac– Relatíve magas fix költségek– A kevésbé költséges, alternatív
foglalkozta tás lehetősége (pl. egyéni vállalkozó)
Kínálat-oldal+ Munka-család egyensúly és
kimenetei: nem kell vagy-vagy döntést hozni
+ 40 óránál alacsonyabb kínálat
– Alacsony bérek – Rosszabb karrierkilátások– Alacsony mobilitás – Az anyasági támogatások munka-
ellenösztönző hatása – A fekete- és szürkegazdaság mint
alternatíva
1 A projektről
2 Részmunkaidős foglalkoztatás
3 Munka-család egyensúly
4 Gyermekszegénység
5 Kisgyermekes anyák foglalkoztatottsága
6 Policy dilemmák
Ledolgozott órák száma és a munka-család konfliktus
Forrás: Gábos (2009)
A ledolgozott munkaórák számának hatása az észlelt munka-család konfliktusra Európában, a nők körében (becsült regressziós együtthatók)
Munka-család egyensúly
Munka-család konfliktus: gyakran előfordult, hogy a munkahelyen töltött idő vagy fáradtság miatt családi teendőit nem tudta megfelelően ellátni.
Család-munka konfliktus: gyakran előfordult, hogy a túl sok háztartási munka miatt fáradtan érkezett a munkahelyre, vagy családi gondjai miatt nem tudott megfelelően koncentrálni.
- A ledolgozott órák száma és az észlelt munka-család konfliktus kapcsolata pozitív: magasabb munkában töltött óraszám erőteljesebb konfliktussal párosul.- - Férfiak: a 40 óránál alacsonyabb munkaidő nem enyhíti ezt a konfliktust.
- Nők: a hatás szignifikáns
Részmunkaidős foglalkoztatás és a munka-család konfliktus az Európai Unióban
Forrás: Gábos (2009).
A részmunkaidős állások magasabb aránya jellemzően a munka-család konfliktus észlelők alacsonyabb arányával jár együtt.
1 A projektről
2 Részmunkaidős foglalkoztatás
3 Munka-család egyensúly
4 Gyermekszegénység
5 Kisgyermekes anyák foglalkoztatottsága
6 Policy dilemmák
A gyermekek szegénységének kockázatát jelentősen csökkentő tényezők
• A szülők foglalkoztatottsága. Száz olyan gyermek közül, akiknek háztartásában senki sem dolgozik, 73 szegénységben élt 2007-ben Magyarországon, míg az Európai Unióban 68 .
• Az anya foglalkoztatottsága. A magyar gyermekek fele él olyan háztartásban, ahol az anya főállásban dolgozik, és közel ugyanennyien olyanban, ahol az anya egyáltalán nem dolgozik. Míg azonban az előbbiek 7 százaléka, addig az utóbbiak közel harmada szegény. Összességében a szegénységben élő gyermekek háromnegyede él olyan családban, ahol az anya inaktív.
• A jóléti támogatások, családtámogatási rendszer. Európai összehasonlításban a magyar készpénz-támogatási rendszer hatásos.
• Egyéb tényezők: szülők iskolázottsága, lakóhely, régió, etnikai származás.
Forrás: TÁRKI – Applica (2010); Gábos és Szivós (2010)
Az anya foglalkoztatottsága és a gyermekszegénység
A gyermekszegénységi kockázat az anya munkaerő-piaci aktivitása szerint (%)
Forrás: TÁRKI – Applica (2010)
- A részmunkaidős anya jelenléte a családban csökkenti a szegénységi kockázatot, szemben azzal, ha nem dolgozik. - Ahol a részmunkaidős foglalkoztatottság aránya magas, ott jellemzően a szegénység-csökkentő hatás is jelentősebb. - Magyarországon az anya részmunkaidős állásba kerülése harmadával csökkenti a szegénységi kockázatot. Ez az arány uniós összehasonlításban alacsony.
1 A projektről
2 Részmunkaidős foglalkoztatás
3 Munka-család egyensúly
4 Gyermekszegénység
5 Kisgyermekes anyák foglalkoztatottsága
6 Policy dilemmák
Gyermekes anyák és gyermektelenek
• Az eltérés kirívóan nagy a visegrádi országokban
– a gyermektelenek elmaradása nem jelentős
– a gyermekeseké igen
• Nem jelentős különbség:
– magas szinten: Szlovénia– alacsony szinten:
Görögország
AT
BE CY
CZ
DE
ES
FR
GR
HU
IT
LT
LU NL
PL
PT
SI SK
UK
AT BE
CY
CZ
DE
ES FR
GR
HU
IT
LT LU
NL
PL
PT
SI
SK
UK
.2
.4
.6
.8
.5 .6 .7 .8 .9
Gyermektelenek Anyák 15-45 évesek összesen
A 15–45 éves gyermektelen nők és gyermekes anyák foglalkoztatottsága az EU-ban
Forrás: Köllő és Scharle (2009), eredeti forrás: EU-LFS 2005.Megjegyzés: Az anyák itt legalább egy 0–4 éves korú gyermeket nevelő 15-45 éves nők. A mutatók képzésekor az egyetemistákat nem vettük figyelembe.
Iskolázottság szerinti különbségek
A 15–45 éves gyermektelen nők és gyermekes anyák foglalkoztatottsága az EU-ban
Forrás: Köllő és Scharle (2009), eredeti forrás: EU-LFS 2005.Megjegyzés: Az anyák itt legalább egy 0–4 éves korú gyermeket nevelő 15-45 éves nők. A mutatók képzésekor az egyetemistákat nem vettük figyelembe.Vízszintes tengely: A 15-45 éves nők foglalkoztatottsági rátája. Az országok eszerint vannak sorba rendezve.Függőleges tengely: A gyermektelenek és az anyák foglalkoztatottsági rátája.
AT
CZ DE
ES FR GR
HU
IT
LU NL
PL
PT
UK AT
CZ DE
ES FR
GR
HU
IT
LU NL
PL
PT
UK
0
.2
.4
.6
.8
1
0 .2 .4 .6 .8 1
Gyermektelenek Anyák
AT CZ DE
ES FR GR
HU IT
LU NL PL PT UK
AT
CZ
DE
ES FR GR
HU
IT LU NL
PL
PT
UK
0
.2
.4
.6
.8
1
0 .2 .4 .6 .8 1
Gyermektelenek Anyák
Alacsony iskolázottságúak Magas iskolázottságúak
A családtámogatási rendszer szerepe
• Anyasági támogatások: magas egy gyermekre jutó kiadási szint (OECD)• Készpénztranszferek vs. nappali szolgáltatások – nemzetközi összehasonlító
elemzés (WORKCARE, Köllő és Scharle 2009)• Eredmények
– A nappali gyermekgondozó intézmények legnagyobb valószínűséggel az alacsony végzettségű nők munkaerőpiacra való belépését segítik
– A készpénztranszferek jellemzően negatívan hatnak e csoport tagjainak munkakínálatára
– A felsőfokú végzettségűek körében nem tapasztalható a készpénztranszferek negatív hatása
– Amennyiben a készpénztranszfereket a nappali gondozási intézmények finanszírozására konvertálnánk, legnagyobb mértékben a középfokú végzettségű nők körében növekedhetne a foglalkoztatottság
•
1 A projektről
2 Részmunkaidős foglalkoztatás
3 Munka-család egyensúly
4 Gyermekszegénység
5 Kisgyermekes anyák foglalkoztatottsága
6 Policy dilemmák
Policy dilemmák - részmunkaidős foglalkoztatás
Az ösztönzés előnyei
• munka-család egyensúly javítása• az európai összehasonlításban
alacsony foglalkoztatottság növelésének lehetősége (EU2020 foglalkoztatási cél: 75%), meghatározott társadalmi csoportokban
• az európai összehasonlításban ugyancsak alacsony termékenység növelése
• a gyermekszegénység csökkentése
Veszélyek
• a női karrier-utak beszűkülhetnek • a részidős állások teljes munkaidős
állásokat szoríthatnak ki • ágazati szempontból torzított
foglalkoztatási szerkezet jöhet létre• az alacsony bérek miatt a kínálat
növekedése vagy a lehetséges pozitív hatások egy része elmaradhat
Policy dilemmák - eszközök
• Kell-e egyáltalán társadalompolitikai beavatkozás?• Ha igen: a beavatkozás keresleti és/vagy kínálati oldalon
történjen?– KÍNÁLAT: a bérarányok alakítása, a munkakeresés és a munkába járás
fix költségeinek csökkentése, a részidős állások védettségének növelése, készpénzes transzferek(?), intézményi gondozás elérhetőségének javítása
– KERESLET: bérköltség-támogatás, állami munkahelyteremtés. a szabályozás egyszerűsítése, rugalmasság növelése
• Milyen megtérülési mutatói vannak ezeknek a közösségi beruházásoknak?
• Vannak-e ex-ante és ex-post vizsgálatok, programkövetés?
top related