cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării
TRANSCRIPT
![Page 1: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/1.jpg)
UNIVERSITATEA TEHNICĂ
“GHEORGHE ASACHI” DIN IAŞIFacultatea de
Inginerie Electrică, Energetică și
Informatică Aplicată
Cercetări privind analiza riscului încazul utilizării tehnologice a
nanopulberilor
- REZUMATUL TEZEI DE DOCTORAT –
Conducător de doctorat:Prof.univ.dr.ing. Ciobanu Romeo Cristian
Doctorand:Ing. Pîntea Anca
Iaşi 2016
UNIVERSITATEA TEHNICĂ
“GHEORGHE ASACHI” DIN IAŞIFacultatea de
Inginerie Electrică, Energetică și
Informatică Aplicată
Cercetări privind analiza riscului încazul utilizării tehnologice a
nanopulberilor
- REZUMATUL TEZEI DE DOCTORAT –
Conducător de doctorat:Prof.univ.dr.ing. Ciobanu Romeo Cristian
Doctorand:Ing. Pîntea Anca
Iaşi 2016
UNIVERSITATEA TEHNICĂ
“GHEORGHE ASACHI” DIN IAŞIFacultatea de
Inginerie Electrică, Energetică și
Informatică Aplicată
Cercetări privind analiza riscului încazul utilizării tehnologice a
nanopulberilor
- REZUMATUL TEZEI DE DOCTORAT –
Conducător de doctorat:Prof.univ.dr.ing. Ciobanu Romeo Cristian
Doctorand:Ing. Pîntea Anca
Iaşi 2016
![Page 2: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/2.jpg)
![Page 3: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/3.jpg)
CUPRINS
Introducere 1
Capitolul 1 lntroducere in problematica utilizarii tehnologice ananopulberilor, cu definirea aspectelor privind expunerea ocupationala si
securitatea muncii, particularizata la domeniul utilizarii tehnologice ananopulberilor in realizarea de noi tipuri de materiale
3
1.1 Descrierea problematicii utilizarii tehnologice a nanopulberilor in realizarea
de noi tipuri de materiale3
1.2. Nanopulberi utilizate pentru elaborarea de noi tipuri de materiale 3
1.2.1. Exemple de nanopulberi utilizate in domeniul de constructii 3
1.2.2. Exeple de produse nanostructurate pentru domeniul de constructii 4
1.3 Aspecte legislative convergente privind securitatea muncii si masuri
necesare pentru adaptarea acestora la domeniul utilizarii tehnologice a
nanopulberilor
-
1.4. Exemple concrete privind expunerea ocupatională la nanopulberi: materiale
si moduri de contaminare4
1.5. Aspecte privind evaluarea toxicitatii in cazul contaminarii cu nanopulberi -
Capitolul 2 Evaluarea pe baza de modele a efectului emisiilor rezultate in cazul
utilizarii tehnologice a nanopulberilor in realizarea de noi tipuri de materiale7
2.1. Evaluarea expunerii prin modelarea dispersiei nanomaterialelor fabricate în
șantierul de construcții-
2.1.1 Geometria simplificata - o camera cu masa de ambalare a
nanomaterialelor. Geometrie & grilă-
2.1.2 Geometria reala - Santierul de productie a nanomaterialelor 7
Capitolul 3 Evaluarea pe baza de masurari specifice a efectului emisiilorrezultate in cazul utilizarii tehnologice a nanopulberilor in realizarea de noi
tipuri de materiale
23
3.1. Definirea conditiilor de masurare 23
3.1.1. Măsurători experimentale pentru evaluarea expunerii prin inhalarea
nanopulberilor23
3.1.2. Măsurători experimentale pentru evaluarea expunerii termice 23
![Page 4: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/4.jpg)
3.2. Elaborarea scenariilor privind masurarile experimentale 23
Capitolul 4 Prezentarea a doua studii de caz relevante pentru companiaRossal, legate de activitatea proprie, bazat pe procesarea si dezmembrarea
unor elemene de constructii continand nanopulberi
29
4.1. Studiul de caz nr. 1 - Date de măsurare le expunerii la nanomaterialele
fabricate in staţia pilot (expunere dermica si prin inhalare)29
4.1.1. Configurarea experimentală -
4.1.2. Rezultate 30
4.2. Studiul de caz nr. 2 - Expunereaprin procesarea materialelor
nanostructurate la nivel de staţie pilot (expunere dermica si prin inhalare40
4.2.1. Introducere -
4.2.2. Prelucrarea eşantioanelor (perforarea) -
4.2.2.1. Descrierea condiţiilor de măsurare -
4.2.2.2. Metoda de măsurare si instrumentaţia folosita -
4.2.2.3. Rezultatele -
4.2.2.4. Concluzii 40
Capitolul 5 Proiectarea si testarea unor sisteme de protecție colectivă pentru
IMM-uri, privind cresterea securitatii muncii particularizata la domeniulutilizarii tehnologice a nanopulberilor
41
5.1. Sistemele de protecție colectivă testate în timpul campaniei experimentale 41
5.2. Procese cu nanomateriale sau produse care conțin nanomateriale -
5.3. Metode de testare a eficienței sistemelor de protecție colectivă -
5.3.1. Cartografierea particulelor și a parametrilor aerului în camerele testate -
5.3.2. Determinarea ratelor de schimb a debitului de aer din cameră
(ventilație generală) și eficiența nanoobiectelor de diferite tipuri de
LEAVs
-
5.3.3. Determinarea eficienței la nanoobiecte a filtrelor de aer utilizate în
sistemele de ventilație-
5.4. Rezultatele campaniei experiment pentru testarea sistemelor de protecție a
eficienței colective. Cameră mare III - producția de beton cu nanoclay -
bentonită
-
5.4.1. Cartografierea particulelor și a parametrilor de aer în camera mare
(III)-
![Page 5: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/5.jpg)
5.5. Cameră mică (VII) - producția de beton cu nanoclay – bentonită 44
5.5.1. Cartografierea particulelor și a parametrilor aerului din camera mică
VII44
5.5.2. Determinarea debitelor de evacuare a aerului și a ratele de schimb a
aerului în cameră mică (VII)51
5.5.3. Determinarea vitezelor aerului la deschiderea hotelor de evacuare ale
sistemului de evacuare local din camera mică VII55
5.6. Concluzii 58
Capitolul 6 Aspecte legate de managementul de risc la nivel de companie,
privind utilizarea tehnologica a nanopulberilor60
6.1 Obiective 60
6.2. Scop 61
6.3. Introducere. TOOLKIT 61
6.4. Specificații -
6.4.1 Informații -
6.4.2. Pericole -
6.4.3. Măsuri preventive -
6.4.4. Instrumente de sistem -
6.4.5. Instrumente ajutătoare -
6.5. TOOLKIT-UL RMM: MODURI OPERAȚIONALE 62
Concluzii finale şi contribuții personale 65
Articole publicate 67
Bibliografie 69
![Page 6: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/6.jpg)
1
Introducere
Din ce în ce mai frecvent, în ultimele două decenii, termenii „nanotehnologii” şi
„nanomateriale” sunt întâlniţi, şi nu numai în sfera cercetării. A devenit din ce in ce mai
cunoscut faptul ca nanomaterialele difera nu doar prin dimensiunile lor, asa dupa cum insusi
denumirea generica sugereaza, ci si prin caracteristici unice sau mai pronuntate fata de
aceleasi materiale – ca si compozitie – constituite din particule de dimensiuni mai mari. De
aici porneste si interesul fata de utilizarea nanomaterialelor pe scara din ce in ce mai mare.
În prezent, domeniile in care utilizarea nanomaterialelor si nanotehnologiilor a devenit
realitate sunt tot mai numeroase: aplicatii high-tech (electronica, medicina si sanatate, noi
surse de energie, senzori si biosenzori) la industriile traditionale si domenii legate de viata
cotidiana: industria auto, cosmetica, productia de echipament sportiv, industria usoara si in
constructii.
Nanotehnologia creeaza posibilitatea producerii de materiale de constructii inovative
ca aplicabilitate si cu caracteristici imbunatatite
Teza este structurată pe 6 capitole, precedate de o Introducere şi la final un capitol cu
Concluzii finale şi contribuții personale.
Capitolul 1 - lntroducere în problematica utilizării tehnologice a nanopulberilor,cu definirea aspectelor privind expunerea ocupaţională şi securitatea muncii,
particularizată la domeniul utilizării tehnologice a nanopulberilor în realizarea de noitipuri de materiale, în acest prim capitol se prezintă o introducere în problematica utilizării
tehnologice a nanopulberilor. Utilizarea nanomaterialelor şi nanotehnologiilor a devenit
realitate şi sunt tot mai numeroase: aplicaţii high-tech (electronica, medicina şi sănătate, noi
surse de energie, senzori şi biosenzori) la industriile tradiţionale şi domenii legate de viaţa
cotidiană: industria auto, cosmetica, producţia de echipament sportiv, industria uşoara şi în
construcţii.
Capitolul 2 – Evaluarea pe baza de modele a efectului emisiilor rezultate în cazulutilizării tehnologice a nanopulberilor în realizarea de noi tipuri de materiale, în cadrul
acestui studiu a fost prezentată o metodologie de evaluare numerică a expunerii ocupaționale
la nanomaterialele fabricate din aer. Metodologia constă în trei paşi: a) reprezentarea spațiului
de interes și crearea rețelei de calcul, b) calculul debitului de aer în acest spațiu, și c) calculul
![Page 7: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/7.jpg)
2
dispersiei nanomaterialelor în acest spațiu în timp. Atât un software propriu, cât și unul
comercial a fost utilizat pentru fiecare etapă a studiului.
Capitolul 3 – Evaluarea pe baza de măsurări specifice a efectului emisiilorrezultate în cazul utilizării tehnologice a nanopulberilor în realizarea de noi tipuri demateriale, prezintă pe scurt măsurători experimentale pentru evaluarea expunerii prin
inhalarea nanopulberilor şi pentru evaluarea expunerii termice.
Capitolul 4 Prezentarea a două studii de caz relevante pentru compania Rossal,legate de activitatea proprie, bazat pe procesarea şi dezmembrarea unor elemene deconstrucţii conţinând nanopulberi, în acest capitol se prezintă două studii de caz: date de
măsurare ale expunerii la nanomaterialele fabricate în staţia pilot şi expunerea prin procesarea
materialelor nanostructurate la nivel de staţie pilot.
Capitolul 5 – Proiectarea şi testarea unor sisteme de protecție colectivă pentru
IMM-uri, privind cresterea securitatii muncii particularizata la domeniul utilizariitehnologice a nanopulberilor, în cadrul acestui capitol sunt prezentate proiectarea şi testarea
unor sisteme de protecție colectivă, procese cu nanomateriale sau produse care conțin
nanomateriale, metode de testare a eficienței sistemelor de protecție colectivă şi rezultatele
campaniei experiment.
Capitolul 6 – Aspecte legate de managementul de risc la nivel de companie,privind utilizarea tehnologică a nanopulberilor, în acest capitol sunt prezentate aspectele
legate de managementul de risc la nivel de companie.
Teza de doctorat se încheie prin trasarea Concluziilor finale şi a contribuţiilor
personale.
Bibliografia este construită din 58 referinţe, în marea lor majoritate lucrări de strictă
specialitate, printre care 9 lucrări elaborate de autorul tezei de doctorat din care: în calitate de
primautor 2 lucrări şi în calitate de coautor 7 lucrări, care au fost publicate în reviste de
specialitate şi în volumele diferitelor manifestări ştiinţifice naţionale sau internaţionale
Deasemenea pe parcursul stagiului de doctorat am fost membru în echipa de cercetare
a proiectului Innovative strategies, methods and tools for occupational risks management of
manufactured nanomaterials (MNMs) in the construction industrycu aconimul – SCAFOLD -
câştigat la competiţiile din cadrul programului PN II: CAPACITĂŢI – MODULUL III.
![Page 8: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/8.jpg)
3
Capitolul 1 lntroducere în problematica utilizării tehnologice a
nanopulberilor, cu definirea aspectelor privind expunerea
ocupaţională şi securitatea muncii, particularizată la domeniul
utilizării tehnologice a nanopulberilor în realizarea de noi tipuri de
materiale
1.1. Descrierea problematicii utilizării tehnologice a nanopulberilor înrealizarea de noi tipuri de materiale
Tabelul 1.1. Exemple ale utilizării nanomaterialelor în domeniul de contrucţii
NanomaterialMaterial deconstrucţii
Beneficii aşteptate
Nanotuburi de carbon beton Durabilitate mecanică, mai puţin casant
Nanotuburi de carbon ceramicăÎmbunătăţirea proprietăţilor mecanice şi
termice
SiO2 NPs beton Rezistenţa mecanică sporită
SiO2 NPs ceramică Proprietăţi de răcire, rezistenţa la foc
SiO2 NPs sticlă Protecţie la flăcări, anti-reflecţie
TiO2 NPs betonCreşterea gradului şi a vitezei de hidratare,
auto-curăţare
AgNPs vopsele Activităţi biocide
Fe2O3 NPs betonCreşterea rezistenţei la abraziune, a rezistenţei
la compresiune
1.2. Nanopulberi utilizate pentru elaborarea de noi tipuri de materiale
1.2.1. Exemple de nanopulberi utilizate în domeniul de construcţii TiO2
SiO2 (silica amorfă)
Nanoargila
Nanofibre de celuloză
![Page 9: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/9.jpg)
4
Nanofibre de carbon
1.2.2. Exemple de produse nanostructurate pentru domeniul de construcţii
Mortar depoluant
Beton cu autocompactare
Materiale pentru suprafaţa drumurilor
Mortar cu auto-curăţare
Panouri rezistente la incendiu
Panouri izolante
1.4. Exemple concrete privind expunerea ocupaţională la nanopulberi:materiale şi moduri de contaminare
Nanotehnologia este unul dintre domeniile de cercetare cele mai active, cu aplicații
științifice noi și foarte utile, care s-a dezvoltat treptat în ultimele două decenii.
Nanotehnologia creează posibilități de a produce materiale de construcții cu funcționalități noi
și caracteristici îmbunătățite. Aplicațiile nanotehnologiei au fost descrise pentru ciment,
mortar umed și beton, vopsele, acoperiri, materiale izolante, sticlă și materiale
infrastructurale. Domeniile de aplicare a nanotehnologiei în construcții sunt axate în principal
pe materiale compozite structurale mai ușoare și mai puternice, acoperiri ce necesită
întreținere redusă, proprietăți mai bune a materialelor pe bază de ciment, reducând rata de
transfer termic a materialelor ignifuge și izolațiilor, precum și nano-senzorii cu aplicaţii în
construcții. [8]
Un studiul de caz a fost efectuat pentru a evalua expunerea lucrătorilor la activarea
nanopulberi eliberat din bentonită, care a fost utilizat în fabricarea de panouri rezistente la foc
care conțin MNMs. Studiul de caz a folosit ca MNMs: bentonită nano-argilă din surse
naturale activate cu carbonat de sodiu 5-10%, pentru a îmbunătăți procesul de schimb de ion.
Formula generică pentru bentonită este următoarea
4233,0104233,067,1 //)/( OHKNOSOHCaMgAl ai (1.1)
Fișa cu date cu nanoclay bentonită livrată împreună cu aparatul activat cu carbonat de
sodiu este prezentată în Tabelul 1.2.
Imaginea microscopică şi compoziţia nanoclay bentonită sunt prezentate în Figurile
1.1-1.3.
![Page 10: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/10.jpg)
5
Figura 1.1. Imaginea SEM a nanoclay bentonită
Figura 1.2. Dimensiunea particulelor a nanoclay bentonită
![Page 11: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/11.jpg)
6
Figura 1.3. Compoziţia nanoclay bentonită
Tabelul 1.2. Compoziţia nanoclay bentonită
Formula Z Concentraţia Statur Linia 1 Eroarea. LLDAnaliza
cu laser
SiO214 74,81% XRF 1 Si KA1-HR-Tr 0,348%
222,3
PPM13,8 um
Al2O313 12,62% XRF 1 AlKA1-HR-Tr 0,778%
224,1
PPM11,1 um
K2O 19 3,21% XRF 1 K KA1-HR-Tr 1,06% 55,9 PPM 34 um
Na2O11 2,69% XRF 1
Na KA1-HR-
Tr2,40%
444,5
PPM4,7 um
CaO 20 2,51% XRF 1 Ca KA1-HR-Tr 1,25% 73,8 PPM 42 um
MgO12 2,29% XRF 1
Mg KA1-HR-
Tr1,78%
365,0
PPM7,4 um
Fe2O3 26 1,58% XRF 1 Fe KA1-HR-Tr 0,626% 31,0 PPM 181 um
TiO2 22 0,25% XRF 1 Ti KA1-HR-Tr 3,59% 53,6 PPM 68 um
MnO25 0,04% XRF 1
Mn KA1-HR-
Tr5,25% 32,2 PPM 143 um
![Page 12: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/12.jpg)
7
Capitolul 2 Evaluarea pe baza de modele a efectului emisiilor
rezultate în cazul utilizării tehnologice a nanopulberilor în
realizarea de noi tipuri de material
2.1.2 Geometria reală - Şantierul de producţie a nanomaterialelor
În urma studiului experimental al dispersiei nanomaterialelor fabricate în geometria
simplificată a camerei cu o masă de ambalare a acestora, se realizează studiul dispersiei
nanomaterialelor fabricate în geometria reală a unui şantier de producție a acestora.
S-a decis să se investigheze modul de răspândire a nanomaterialelor în timpul unui
accident ipotetic. În acest stadiu al lucrării s-a dorit simularea unui accident, calculul
dispersiei nanomaterialelor la locul de producție și calculul expunerii muncitorilor prezenţi la
locul accidentului ipotetic. Metodologia în trei paşi prezentată pentru geometria simplificată
se aplică şi în acest caz.
Figura 2.6. Locul accidentului ipotetic
Figura 2.7. Schema bloc a şantierului de producție a nanomaterialelor.
![Page 13: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/13.jpg)
8
Figura 2.9. Liniile de flux ale câmpului de aer din hala de producţie a nanomaterialelor
Geometrie & grilă
În Figurile 2.6 și 2.7 sunt prezentate locul accidentului ipotetic şi respectiv schema
bloc a şantierului de producție a nanomaterialelor. Pe baza acestor informații a fost creat
şantierul de producţie a nanomaterialelor în mod realist folosind soft-ul ANSYS
DesignModeler.
Câmpul fluxului de aer
Câmpul fluxului de aer a fost obţinut cu ajutorul soft-ului ANSYS CFX®, folosind
următorii parametri de simulare:
curgere izotermică la 25 °C;
viteză a aerului uniformă la intrare;
presiune statică medie constantă de 0 atm la ieșire
modelul de turbulență k-ε.
Dispersia particulelor
Pentru simulări realiste s-a ales examinarea dispersiei particulelor în hala de producție
în timpul unei eliberări accidentale ipotetice a nanoparticulelor TiO2. Astfel au fost
identificate locurile (punctele) cele mai probabile ale mașinii de producție în care s-ar putea
![Page 14: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/14.jpg)
9
produce o defecțiune cu eliberarea accidentală a nanoparticulelor fabricate în mediul
înconjurător.
În Figura 2.10 sunt prezentate schematic locurile (punctele) de defecțiune accidentală
ipotetică.
Figura 2.10 Prezentare schematică a punctelor de defecțiune accidentală ipotetică.
Figura 2.11. Model de dispersie al nanomaterialelor - simulări cu geometrie reală. Se
focusează primele 40 s după accident.
În Figurile 2.11-2.17 sunt prezentate dispersii calculate ale nanomaterialelor pentru
cazurile accidentului în punctele A, B, C, D, E, F și G, prin suprafaţa de nivel a concentrației
masice a particulelor de 393 10/1 mkgmg .
![Page 15: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/15.jpg)
10
Figura 2.12. Dispersia nanomaterialelor - scenariu A.
Suprafaţa de nivel corespunde concentrației masice a particulelor de 1μg/m3.
![Page 16: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/16.jpg)
11
Figura 2.12. Dispersia nanomaterialelor - scenariu B.
Suprafaţa de nivel corespunde concentrației masice a particulelor de 1μg/m3.
![Page 17: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/17.jpg)
12
Figura 2.13. Dispersia nanomaterialelor - scenariu C.
Suprafaţa de nivel corespunde concentrației masice a particulelor de 1μg/m3.
![Page 18: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/18.jpg)
13
Figura 2.14. Dispersia nanomaterialelor - scenariu D.
Suprafaţa de nivel corespunde concentrației masice a particulelor de 1μg/m3.
![Page 19: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/19.jpg)
14
Figura 2.15. Dispersia nanomaterialelor - scenariu E.
Suprafaţa de nivel corespunde concentrației masice a particulelor de 1μg/m3.
![Page 20: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/20.jpg)
15
Figura 2.16. Dispersia nanomaterialelor - scenariu F.
Suprafaţa de nivel corespunde concentrației masice a particulelor de 1μg/m3.
![Page 21: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/21.jpg)
16
Figura 2.17. Dispersia nanomaterialelor - scenariu G.
Suprafaţa de nivel corespunde concentrației masice a particulelor de 1μg/m3.
În Figura 2.18 este prezentată suprafaţa de nivel de 0,1mg/m3 pentru accidentele care
implică particule de 20nm (de exemplu, scenariile A, B, C, E și G), în timp ce în Figura 2.19
este prezentată suprafaţa de nivel corespunzătoare pentru accidentele care implică particule de
1μM (de exemplu, scenariile D și F). În ambele figuri suprafeţele de nivel sunt prezentate la
sfârșitul simulărilor, adică la 30min după debutul accidentelor. Acest nivel al concentrației
masice corespunde limitei de expunere ocupațională (OEL) pentru particule de TiO2 pentru o
tură de 8h.
![Page 22: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/22.jpg)
17
Figura 2.18 Suprafaţa de nivel de 0,1mg/m3 pentru accidentele care implică particule de
20nm, la 30 min după debutul accidentelor.
Figura 2.19 Suprafaţa de nivel de 0,1mg/m3 pentru accidentele care implică particule de 1 μm,
la 30 min după debutul accidentelor.
![Page 23: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/23.jpg)
18
În Figurile 2.21-2.26 sunt prezentate ilustrativ expunerile calculate în punctele de
monitorizare pentru scenariile accidentale A - G. În toate cazurile, concentrația
nanomaterialelor în punctele de monitorizare crește treptat cu mai multe ordine de mărime
(axa y este logaritmică). Așa cum era de așteptat, expunerea este mai mare în punctele lucru
(MP), care sunt mai aproape de sursa nanomaterialelor. De exemplu, pentru scenariul
accidental A expunerea este în mod clar mai mare pentru cineva aflat în picioare pe platforma
(MP1), în timp ce în cazul scenariului accidental D pentru cineva aflat în picioare lângă
buncărul de colectare (MP5).
Figura 2.21. Expunerea ocupațională în diferite puncte de monitorizare (MP) pentru scenarii
accidentale A (sus) și D (de jos).
![Page 24: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/24.jpg)
19
Figura 2.22. Expunerea ocupațională în diferite puncte de monitorizare (MP) pentru scenariul
accidental B.
Figura 2.23. Expunerea ocupațională în diferite puncte de monitorizare (MP) pentru scenariul
accidental C.
![Page 25: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/25.jpg)
20
Figura 2.24. Expunerea ocupațională în diferite puncte de monitorizare (MP) pentru scenariul
accidental E.
Figura 2.25. Expunerea ocupațională în diferite puncte de monitorizare (MP) pentru scenariul
accidental F.
![Page 26: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/26.jpg)
21
Figura 2.26. Expunerea ocupațională în diferite puncte de monitorizare (MP) pentru scenariul
accidental G.
Pe baza diagramelor de expunere (Figura 2.21-2.26), sunt calculate expunerile medii
în timp în diferite puncte de monitorizare pentru toate scenariile accidentale. Expunerea medie
este prezentată în Figura 2.27, pentru toate scenariile accidentale care implică nanomateriale
fabricate de dimensiuni 20 nm (adică scenariile A, B, C, E și G), în timp ce în Figura 2.28,
expunerea medie este dată pentru scenariile D și F, care implică nanomateriale fabricate de 1
μm.
Figura 2.27. Concentrația medie de masă în timp, în toate punctele de monitorizare (MP),
pentru scenariile accidentale cu nanoparticule de 20 nm.
![Page 27: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/27.jpg)
22
Figura 2.28. Concentrația medie de masă în timp, în toate punctele de monitorizare (MP),
pentru scenariile accidentale cu nanoparticule de 1 μm.
În cadrul acestui studiu a fost prezentată o metodologie de evaluare numerică a
expunerii ocupaționale la nanomaterialele fabricate din aer. Metodologia constă în trei paşi: a)
reprezentarea spațiului de interes și crearea rețelei de calcul, b) calculul debitului de aer în
acest spațiu, și c) calculul dispersiei nanomaterialelor în acest spațiu în timp. Atât un software
propriu, cât și unul comercial a fost utilizat pentru fiecare etapă a studiului.
Metodologia propusă ofera informatii despre eliberarea accidentala a nanomaterialelor
şi estimarea expunerii în medii profesionale reale. Este foarte dificil să prezici
comportamentul particulelor în timpul eliberării accidentale, simulările numerice pot oferi
informații valoroase cu privire la expunerea la locul de muncă și contribui la o mai bună
protecție a personalului în timpul acestor accidente. Desigur, trebuie recunoscut faptul că
această metodologie nu este ușor de aplicat, deoarece software-ul poate fi utilizat numai de
către profesioniști instruiți.
Cu toate acestea, rezultatele studiului, care sunt expunerea în zonele cu personal
(Figurile 2.27 și 2.28), pot fi folosite pentru a caracteriza diferite zone ale spaţiului de lucru ca
zone de expunere mare, medie și scăzută la nanomateriale fabricate. Rzultatele studiului pot fi
un instrument valoros de sprijinire a deciziei în ceea ce privește siguranța personalului.
![Page 28: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/28.jpg)
23
Capitolul 3 Evaluarea pe baza de măsurări specifice a efectului
emisiilor rezultate în cazul utilizării tehnologice a nanopulberilor
în realizarea de noi tipuri de materiale
3.1. Definirea condiţiilor de măsurare
3.1.1. Măsurători experimentale pentru evaluarea expunerii prin inhalareananopulberilor
Pe baza scenariilor de expunere definite, un plan de realizare a unor seturi de măsurări
experimentale a fost definit care este rezumat în Tabelul 3.1. După cum se poate vedea în
acest tabel, pentru 26 ES au fost definite 34 de seturi de măsurări (MC).
În cele ce urmează este explicat conţinutul tabelului, descriind:
- cele trei niveluri de măsurare (laborator, pilot, industrilae);
- valorile de măsurare, dispozitive şi strategii (pentru fiecare set de măsurare);
- analiza şi interpretarea datelor.
Etapele pentru realizarea seturilor experimentaleExistă trei etape pentru realizarea măsurătorilor: la nivel de laborator, pilot şi
industrial. În Tabelul 3.2 (prezentate detaliat în teză) sunt prezentate seturile de măsurători
care au fost grupate pe trei etape:
Măsurători la nivel de laborator:
Măsurători la nivel de pilot:
Măsurători la nivel industrial:
3.1.2. Măsurători experimentale pentru evaluarea expunerii termiceExpunerea dermică va fi descrisă în mod clar pentru 6 aplicații. Pentru unele aplicații
(inițial două) expunerea dermică va fi măsurată în funcție de rezultatele la nivel de laborator.
Metoda de măsurare va fi bazată pe o metodă de interceptare sau o tehnică de îndepărtare.
3.2. Elaborarea scenariilor privind masurarile experimentale
![Page 29: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/29.jpg)
24
![Page 30: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/30.jpg)
25
![Page 31: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/31.jpg)
26
![Page 32: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/32.jpg)
27
![Page 33: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/33.jpg)
28
![Page 34: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/34.jpg)
29
Capitolul 4 Prezentarea a două studii de caz relevante pentru
compania Rossal, legate de activitatea proprie, bazat pe
procesarea și dezmembrarea unor elemene de construcții
conținând nanopulberi
4.1. Studiul de caz nr. 1 - Date de măsurare ale expunerii la nanomaterialelefabricate în staţia pilot (expunere termica si prin inhalare)
Acest scenariu se referă la demolarea (tocarea) materialelor polimerice de la 3
aplicații:
- ES21. Panouri ignifuge (FR) (nanoclay)
- ES13. Acoperiri (laminate cu nanofibre de carbon)
- ES25. Izolații (nano-celuloză)
Pentru fiecare aplicație trei tipuri de materiale au fost testate:
- Control A (referinţă),
- Rețeta B (umplut cu nano-obiecte) și,
- Rețeta C (umplut cu nano-obiecte în diferite prezentări sau procentaje).
b) Configurarea experimentalăDemolarea a fost simulată în laborator cu ajutorul unei mașini de tocat (MATEU &
SOLÉ 25/40 10M Modelul standard) utilizată în mod obișnuit în laboratoare pentru reciclarea
și tratarea materialelor compozite uzate.
Figura 4.2 prezintă imagini ale configurațiilor experimentale utilizate pentru teste.
![Page 35: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/35.jpg)
30
Figura 4.2. Configurarea experimentală pentru testele de demolare (materiale compozite).
Următoarele dispozitive de măsurare au fost utilizate pentru a caracteriza
microparticulele eliberate: CPC 3007 (10nm-> 1 µm), ELPI + (6 nm- 10 µm); OPS (0,3 - 10
µm); Aerotrak (10-1000 nm) și CPC3775 (4 nm-> 3 µm).
Orificiul de intrare al tuturor dispozitivelor a fost plasat la sursă (AS), cu excepția
CPC 3007 care a fost plasat la 6m depărtare de sursă pentru a măsura evoluția.
4.1.2. RezultateÎn tabelele 4.3 – 4.5 sunt redate datele obținute de la DRI pentru fiecare aplicație:
panouri FR, acoperiri (produse laminate cu CNF) și izolațiile (nanoceluloză). În tabele este
inclusă concentrația medie, valoarea maximă și minimă și deviața standard pentru cele trei
teste efectuate pentru fiecare rețetă. De asemenea, au fost calculate valorile medii pentru
fiecare rețetă.
![Page 36: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/36.jpg)
31
Tabelul 4.3. Rezumatul datelor pentru ES21. Panouri FR
![Page 37: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/37.jpg)
32
Tabe
lul4
.4Re
zum
atul
dat
elor
pen
tru E
S13.
Aco
perir
i CN
F
![Page 38: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/38.jpg)
33
Tabe
lul4
.5Re
zum
atul
dat
elor
pen
tru E
S25.
Pan
ouri
izol
atoa
re
![Page 39: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/39.jpg)
34
Concentrația numărului total de particule (TPC) și aria suprafeței
Figurile 4.3 – 4.5 prezintă seriile de timp pentru TPC în timpul tocării (mărunțirii) celor
trei materiale măsurate la sursă (ELPI, CPC3775), cât și la final (CPC3007). Așa cum se poate
observa în medie TPC crește în timpul procesului de tocare (date ELPI): 1.44E + 4-1.91E + 5 # /
cm3 pentru panourile FR, 1.1E + 5-6.8E + 5 # / cm3 pentru acoperire-laminate și 1.1- 1.6 E + 4 #
/ cm3 pentru izolațiile care este destul de aproape de concentrația BG.
Pentru a analiza diferențele potențiale dintre materiale, a fost reprezentat media
concentrației totale a particulelor în timpul măcinării diferitelor materiale.
Figura 4.3. Concentrația de particule totală a panourilor FR A, B și C în timpul măcinării
Figura 4.4. Concentrația de particule totală a acoperirii CNF A, B și C în timpul măcinării
![Page 40: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/40.jpg)
35
Figura 4.5. Concentrația de particule totală a izolațiilor A, B și C în timpul măcinării
- ES21-Figura 4.6 arată concentrația particulelor (media, valoarea maxima și minimă valoare)
obținută pentru cele trei teste efectuate cu panourile FR (date ELPI). Datele arată că TPC este
puțin mai mare pentru materialul control-A decât pentru materialele dopate (1.91E + 5 # / cm3
pentru materialul-A, și 1.9E + 4 # / cm3 și 1.55E + 4 # / cm3 pentru materiale B și C); nu există
date disponibile de la alte dispozitive.
Figura 4.6. Concentrația totală a particulelor măsurată în timpul măcinării cu ELPI (toate
materialele) (Medie, valori maxime și minime, liniile albastre arată datele de fundal)
![Page 41: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/41.jpg)
36
- ES13 – în Figurile 4.7-4.10 se prezintă testele efectuate cu acoperiri-laminate (ELPI, CPC3775,
Aerotrak și date OPS); datele nu prezintă diferențe consistente între control și materiale dopate.
Figura 4.7. Concentrația totală a particulelor măsurată în timpul măcinării cu ELPI
(toate materialele)
Figura 4.8. Concentrația totală a particulelor măsurată în timpul măcinării cu CPC3775
(toate materialele)
![Page 42: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/42.jpg)
37
Figura 4.9. Concentrația totală a particulelor măsurată în timpul măcinării cu Aerotrak
(toate materialele)
Figura 4.10. Concentrația totală a particulelor măsurată în timpul măcinării cu OPS
(toate materialele)
- ES25 – în Figurile 4.11 – 4.14 se prezintă testele pentru panourile de izolație (ELPI, CPC3775,
Aerotrak și date OPS); datele nu prezintă diferențe consistente între control și materiale dopate.
![Page 43: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/43.jpg)
38
Figura 4.11. Concentrația totală a particulelor măsurată în timpul măcinării cu ELPI
(toate materialele)
Figura 4.12. Concentrația totală a particulelor măsurată în timpul măcinării cu CPC3775
(toate materialele)
![Page 44: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/44.jpg)
39
Figura 4.13. Concentrația totală a particulelor măsurată în timpul măcinării cu Aerotrak
(toate materialele)
Figura 4.14. Concentrația totală a particulelor măsurată în timpul măcinării cu OPS
(toate materialele)
Din aceste date nu au fost observate diferențe izbitoare între cele trei rețete pentru fiecare
material, cu excepția panourilor FR.
Au mai fost testate distribuția granulometrică şi microscopia SEM (a fost efectuată numai
pentru panourile FR ES21, unde s-au observat diferențe).
![Page 45: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/45.jpg)
40
4.2. Studiul de caz nr. 2 – Expunerea prin procesarea materialelor
nanostructurate la nivel de staţie pilot (expunere termica si prin inhalare)
4.2.2.4. Concluzii
Au fost analizate situatiile de expunere la nanomateriale fabricate in timpul perforarii a 4
materiale:
- ES3. mortar (TiO2)
- ES8. beton autocompactant (SiO2)
- ES16. tencuiala cu auto-curățare (TiO2)
- ES20. panouri de ignifugare (nanoargile)
În ceea ce privește eliberarea particulelor, procesul de perforare poate produce o eliberare
semnificativă de particule (așa cum a raportat Bello 2009, 2010 și Broekhuizen 2011).
Comparația între eliberarea de particule pentru diferite materiale (cele de referinta si cele dopate
cu nanoparticule) nu a identificat diferențe între cele trei materiale (cel de control A și două cu
dopare de nanomaterial, B și C).
Expunerea profesională la TiO2 nu a fost măsurata, dar este de așteptat să fie foarte
scăzută din cauza timpului scurt a procesului de prelucrare și concentrației scăzute de
nanomaterial în matrice (1%).
Pentru cazurile de material cu nano-SiO2 și nanoargila, concentratia masica a
nanoparticulelor nu a putut fi măsurata din cauza lipsei tehnicii analitice. Cu toate acestea,
analiza microscopica a probelor cu nano-SiO2 și nanoargila nu a identificat nanoparticule libere.
In cele din urma expunerea dermica nu a fost efectuata.
![Page 46: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/46.jpg)
41
Capitolul 5 Proiectarea şi testarea unor sisteme de protecție colectivă
pentru IMM-uri, privind creşterea securităţii muncii particularizată la
domeniul utilizarii tehnologice a nanopulberilor
Eficiența protecției a fost calificată drept efect de estimare a rezultatelor obținute pe
parcursul:
cartografierii concentrațiilor și mărimea medie/dimensiunea particulelor în aerul din încăpere
- sa permis să arate modul în care nano-obiectele realizate în diferite procese pot fi
transferate în aerul din încăpere dotat cu diferite tipuri de ventilări,
cartografierii temperaturii aerului, umiditatea aerului și viteza aerului în cameră -a permis
evaluarea posibilei influențe a acestor parametri privind transferarea particulelor în cameră;
viteza aerului poate fi, de asemenea, ca factor de distribuție a fluxului în camere,
determinării ratelor de schimb de curgere în cameră (ventilație generală) și eficiența nano-
obiectelor de diferite tipuri de ventilaţii de evacuare locală (dulapuri,cutii mănuși, etc.)
disponibile pentru parteneri,
determinării eficienței de filtrare la nano-obiecte pentru diferite tipuri de filtre utilizate în
investigarea sistemele de ventilație.
5.1. Sistemele de protecție colectivă testate în timpul campaniei experimentale
În timpul campaniei experimentale investigațiile au fost efectuate în nouă camere cu
diferite sisteme de ventilație. Informații generale despre camerele testate, tipul de ventilaţie şi
filtrele de aer utilizate în sistemele de ventilație sunt prezentate în tabelul 5.1. Camerele de
testare sunt codate ca: I, II, III, IV, V, VI, VII (pentru camerele de producţie) şi VIII, IX (pentru
camerele de laborator). Camerele de testare au fost împărțite în camere mari: camere cu volum
mai mare de 200m3 și camere mici cu volum mai mic de 200m3. După cum se arată în tabelul 5.1
investigațiile au fost efectuate în patru camere mari și în cinci camere mici.
![Page 47: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/47.jpg)
42
Tabelul 5.1. Informații despre camerele testate, tipul de ventilaţie și filtre de aer în
sistemele de ventilație utilizate. NOTĂ: camera mare: mai mult de 200m3, cameră mică: mai
puțin de 200m3.
Codul şidimensiunea
camereiSistemul de ventilare Tipul de ventilație din camere Filtre de
aer
ICameră mare
- ventilație mecanicăgenerală (sistem dealimentare, sistem deevacuare)- ventilația naturală (prinferestre, cu uși, prin găuri înpereți)
Presiune normală de ventilare Fără filtrude aer
IICameră mare
- ventilație mecanicăgenerală (sistem dealimentare, sistem deevacuare - nu a funcționat întimpul măsurărilor)-ventilația naturală (prinferestre, cu uși, prin găuri înpereți)- ventilație de evacuarelocală din producție- sistemul de evacuare local(hotă de tiraj)
Presiune normală de ventilare
Filtre deaer
Filtru deaer în hotade tiraj
IIICameră mare
- ventilaţie naturală (prinferestre, cu uși, prin găuri înpereți)
Presiune normală de ventilare Fără filtrude aer
IVCameră mare
- sistemul de evacuare local(hotă de evacuare șiabsorbire locală)- ventilația naturală (înprincipal, prin uși)
Ventilarea depinde deconectarea/deconectareasistemului locală de evacuaresau deschiderea / închidereaușii
Fără filtrude aer
VCameră mică
- sistemul de evacuare local(absorbire locală)- ventilație naturală (înprincipal, prin furnizareaaerului din camera mare IVprin grila de ventilație, dar şiprin ușă)
Ventilarea depinde deconectarea/deconectareasistemului locală de evacuare,de cantitatea de aer aspirat pringrila de ventilație sau dedeschiderea/închiderea ușii
Fără filtrude aer
VICameră mică
- ventilație mecanicăgenerală (sistem de Presiune normală de ventilare
![Page 48: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/48.jpg)
43
separată, darconectată cucamera mare
alimentare, sistem deevacuare)- ventilație naturală (prin uși,prin găuri între camere mariși mici)- sistemul de evacuare locală(hota de tiraj)
VIICameră mică
- sistemul de evacuare locală(două hote de evacuare)- ventilație naturală (înprincipal prin uși sauferestre)
Ventilarea depinde deconectarea/deconectareasistemului locală de evacuaresau deschiderea / închidereaușilor şi ferestrelor- sistemul de evacuare localdecocectat - presiunii normalăde ventilare- sistemul de evacuare localconectat - presiune negativă deventilație
Fără filtrude aer
VIIICameră mică
-ventilație mecanică generală(sistem de alimentare, sistemde evacuare)- trei sisteme de evacuarelocale (două hote de tiraj șicutie de mănuși)
Presiune pozitivă de ventilare Fără filtrude aer
IXCameră mică
- ventilație mecanicăgenerală (sistem dealimentare)- sistemul de evacuare locală(hotă de evacuare)- ventilație naturală (înprincipal prin uși și ferestre)
Ventilarea a depins deconectarea/deconectareasistemului locală de evacuare(LEV) sau un sistem generalde suplu (GV) sau saudeschiderea / închiderea ușilor(D):- LEV și GV dezactivat - aerula fost furnizat către cameră decătre LEV - presiune normalăventilaţie- LEV și GV conectate - aerula fost evacuat din camera deLEV - presiune negativăventilaţie
Filtrele deaer însistemuldeevacuarelocală
![Page 49: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/49.jpg)
44
5.5. Cameră mică (VII) - producția de beton cu nanoclay – bentonită
În camera mică VII cu o capacitate de 16 m3 (legat de camera cu capacitatea de 57 m3),
au fost efectuate de două ori mai multe procese de producție a trei probe de beton cu nanoclay -
bentonită. Măsurările pentru procesele cu nanoclay au fost efectuate atunci când ușa a fost
închisă și de ventilația dezactivat sau activată. Camera era dotată cu sistem local de evacuare
(două hote de evacuare) și ventilație naturală (în principal de uși și ferestre). În camera mică VII
ventilaţia depinde de conectarea/deconectarea sistemului de evacuare locală sau de
deschiderea/închiderea ușii, cel mai mare probabil a fost presiune negativă de ventilație.
Sistemul de ventilație nu a fost echipat cu filtre de aer (Figura 5.8.).
5.5.1. Cartografierea particulelor și a parametrilor aerului din camera mică VII
Cartografierea particulelor și parametrilor aerului au fost făcute în același timp, în șase
puncte situate la distanțe diferite de locul procesului de producție a betonului cu nanoclay
(Figura 5.18.).
Figura 5.18. Amplasarea punctelor pentru măsurarea particulelor și a parametrilor aerului din
cameră mică VII.
Punctul (1) a fost reprezentativ pentru zona de respiraţia de unde s-au luat probele, situat
cel mai aproape de yona în care se produce beton cu nanoclay. Alte puncte de măsurare au fost
amplasate, de la punctul (1): punctul (2) 0,59 m, punctul (3) 0,90 m, punctul (4) 1,93 m, punctul
Mixing1
2 3
45
6
Weighting
Distante:
1-2 0.59 m
1-3 0.90 m
1-4 1.93 m
1-5 1.85 m
1-6 5.21 m
![Page 50: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/50.jpg)
45
(5) 1,85 m și punctul (6) 5,21 m. Punctul (6), a fost localizat într-o altă cameră faţă de locul în
care sunt cântărite componentele pentru producerea betonului. În timpul măsurători ușa dintre
camerele în care sunt cântărite componentele şi în care este produs betonul a fost deschisă iar
alte usi din aceste camere au fost închise.
În Figurile 5.19.-5.21. sunt prezentate rezultatele măsurătorilor, în șase puncte în camera
mică VII, parametri particulelor (numărul și concentrațiile suprafeşelor particulelor din intervalul
de 10-700 nm și diametrul mediu al particulelor din intervalul de 10-300 nm - rezultatele
DiscMini), iar în Figurile 5.22.-5.24. sunt prezentaţi parametrilor aerului (temperatura,
umiditatea și viteza).
Datele prezentate în Figurile 5.19-5.20 -. au indicat faptul că pe parcursul a două procese
de producție a trei probe de beton cu nanoclay - bentonită, numărul și concentrațiile de suprafață
a particulelor cu un diametru din gama 10-700 nm, au crescut.
Așa cum se arată în Figura 5.22 tendința modificărilor de temperatură a aerului depinde
de conectarea/deconectarea ventilației. La începutul măsurătorilor, când ventilația a fost oprită,
temperatura aerului a fost în intervalul 21.9-24.6 ºC la punctele (1), (2), (3), (4), (5) și 19,1 ºC la
punctul ( 6) și a crescut până când ventilația a fost pornită, la aproximativ 11:20, ajungând astfel
în intervalul 23.5-26.4 ºC. În timpul când ventilația a fost oprită de la 11:20 la 14:00, temperatura
aerului în șase puncte de măsurare a scăzut și chiar înainte de a fi pornită a ajuns între 21.5-23.5
ºC. Atunci când ventilația a fost oprită (de la ora 14:00) temperatura aerului a crescut și în final
de măsurători în șase puncte de măsurare au fost în intervalul 22.7-26.5 ºC.
La începutul măsurători, cu ventilație oprită, umiditatea aerului a variat în șase puncte de
măsurare în intervalul 28-41%. Când ventilația a fost pornită umiditatea aerului a scăzut (29-
35%) iar apoi a crescut când ventilația a fost oprită (33-37%). Oprirea ventilației la ora 14:00, a
rezultat cu o scăderea a umidității aerului, în punctele (1), (2), (3), (4), (5), în intervalul 28-
33.5%, iar în punctul ( 6) aproximativ 35% - cu vârf de 38%.
În toate cele șase puncte, viteza aerului în timpul măsurătorilor (Figura 5.24.) a variat în
intervalul de la 0 la 1,3 m/s. Nu s-a observat nici o adiere a aerului în punctul (3), viteza aerului
nu a fost mai mare de 0,16m/s. O viteză a aerului un pic mai mare, dar similară, s-a obținut la
punctele (2) și (5). În punctul (6) amplasate aproape de locurile de cântărire a componenteloe nu
depășește 0,5 m/s. Cele mai ridicate vitezele ale aerului au fost măsurate la punctul (1), până la
0,9 m/s și la punctul (4), până la 1,3 m/s.
![Page 51: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/51.jpg)
46
Tabelul 5.9. Compararea parametrilor particulelor măsuraţi înainte și în timpul producției a trei
probe de beton cu nanoclay - bentonită în camera mare VII. NOTĂ: Valorile raportului B / P și
BP / P fără (-) înseamnă creștere, cu (-) înseamnă scăderea
Codulcamerei
Procesul cunanomateriale sau
produse cunanomateriale
Parametrulparticulelormasurat -DiscMini
Punct Înainte(B)
Maxim /minim în
timpulprocesului
(P)
RaportB/P
VIICamera
mică
Producția de treiprobe de beton cunanoclay -bentonită
când ventilația afost oprită și ușaînchisă
Numărulconcentraţieiparticulelor 10-700nm, #/cm3
123456
13 42613 42611 00111 00110 57110 571
31 27438 99324 76024 76025 34421 359
2.32.92.32.32.42.0
Concentraţiasuprafeţelorparticulelor 10-700nm,µm2/cm3
123456
595958586262
7897918986125
1.31.61.61.51.42.0
Diametrulmediu alparticulelor 10-300nm, nm
123456
1029511910493164
575769696395
1.8 (-)1.7 (-)1.7 (-)1.5 (-)1.5 (-)1.7 (-)
Producția de treiprobe de beton cunanoclay -bentonită
când ventilația afost pornită și ușaînchisă
Numărulconcentraţieiparticulelor 10-700nm, #/cm3
123456
13 42613 42611 00111 00110 57110 571
53 84953 51047 40447 40450 96640 075
4.04.04.34.34.83.8
Concentraţiasuprafeţelorparticulelor 10-700nm,µm2/cm3
123456
595958586262
196197173183200163
3.33.33.03.23.22.6
Diametrulmediu alparticulelor 10-300nm, nm
123456
1029511910493164
757583798181
1.5 (-)1.5 (-)1.8 (-)1.6 (-)1.5 (-)2.6 (-)
![Page 52: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/52.jpg)
47
Figura 5.19. Rezultatele măsurătorilor numărului concentrației particulelor din gama 10-700nm
(rezultatele DiscMini), în șase puncte în camera mică VII în timpul producției a trei probe de
beton cu nanoclay - bentonită: procesele marcate cu prima și a doua bară, bara a treia pentru
ventilație oprită: a): punctele (1) și (2); b): punctele (3) și (4); c): punctele (5) și (6).
![Page 53: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/53.jpg)
48
Figura 5.20. Rezultatele măsurătorilor concentrației suprafeţtlor particulelor din gama 10-
700nm (rezultatele DiscMini), în șase puncte în camera mică VII în timpul producției a trei
probe de beton cu nanoclay - bentonită: procesele marcate cu prima și a doua bară, bara a treia
pentru ventilație oprită: a): punctele (1) și (2); b): punctele (3) și (4); c): punctele (5) și (6).
![Page 54: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/54.jpg)
49
Figura 5.21. Rezultatele măsurătorilor diametrului mediu al particulelor din gama 10-
300nm (rezultatele DiscMini), în șase puncte în camera mică VII în timpul producției a trei
probe de beton cu nanoclay - bentonită: procesele marcate cu prima și a doua bară, a treia bară
pentru ventilație oprită: a): punctele (1) și (2); b): punctele (3) și (4); c): punctele (5) și (6).
![Page 55: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/55.jpg)
50
Figura 5.22. Rezultatele măsurătorilor temperaturii a aerului în cele șase puncte din camera mică
VII în timpul producției a trei probe de beton cu nanoclay - bentonită.
Figura 5.23. Rezultatele măsurătorilor umidităţii aerului în cele șase puncte în camera mică VII
în timpul producției a trei probe de beton cu nanoclay - bentonită.
![Page 56: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/56.jpg)
51
Figura 5.24. Rezultatele măsurătorilor vitezei aerului în cele șase puncte din camera mică(VII în
timpul producției a trei probe de beton cu nanoclay - bentonită
5.5.2. Determinarea debitelor de evacuare a aerului și a ratele de schimb a aerului încameră mică (VII)
Determinarea debitului de evacuare a aerului și a schimbul de aer în camera mica VII a
fost realizată prin măsurarea vitezei aerului în secțiune în grila de ventilație VII-D.
Diametrele grilei de ventilație VII-D au fost 0,595 x 0,595 m (Figura 5.26.). Vitezele
aerului pe grila de ventilație au fost determinate ca valoarea medie cu măsurători din 60s în 60s,
cu anemometru cu palete. Măsurătorile vitezei aerului au fost efectuate pentru trei situații:
ventilația VII-D oprit şi uşa la camera mică VII deschisă, ventilația pornită și ușa deschisă și
ventilația pornită și ușa închisă.
Rezultatele parametrilor ventilației, vitezei aerului determinat pe grila de ventilație (VII-
D), debitele de aer și schimbul de aer în camera mică VII sunt prezentate în Figura 5.27.-5.28. și
Tabele 5.10.-5.11.
Datele arată că viteza medie a aerului pe grila de ventilație VII-D au fost 0,05m/s când
ventilația a fost oprită și ușa deschisă, 5,39 m/s când ventilația pornită și ușă deschisă și 5,15 m/s
când ventilația a fost pornită și ușa închisă.
![Page 57: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/57.jpg)
52
Figura 5.25. Amplasarea locului (secțiunea transversală VII-D) pentru măsurarea vitezei aerului
în grila de ventilație pentru aerul evacuat din camera mică (VII).
Debitele de evacuare a aerului din camera mică VII au fost 68,75 m3/h când ventilația a
fost oprită și ușa deschisă, 6863.77 m3/h când ventilația a fost pornită și ușa deschisă și 6560.65
m3/h când ventilația pornită și ușa închisă.
Schimburile evacuării aerului în camera mică VII au fost 4.33 h-1 când ventilația a fost
oprită și ușa deschisă, 432.53 h-1 când ventilația pornită și ușa deschisă și 413.43 h-1 când
ventilația a fost pornită și ușa închisă. Atunci când ventilația a fost oprită și ușa deschisă în
camera mică VII a fost presiune normală de ventilație, când ventilația a fost pornită și ușa
deschisă sau închisă în cameră a fost presiune negativă de ventilație.
Figura 5.26. Grila de ventilație pentru aerul evacuat din cameră mică VII.
![Page 58: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/58.jpg)
53
a)
b)
c)
Figura 5.27. Viteze ale aerului determinat pe grila de ventilație VII-D pentru aerul evacuat din
camera mică VII pentru trei situații:
a) ventilația oprită şi uşa deschisă; b) ventilaţia pornită și ușă deschisă;
c) ventilaţia pornită și ușa închisă.
![Page 59: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/59.jpg)
54
Tabelul 5.10. Viteze ale aerului determinat pe grila de ventilație VII-D pentru aerul evacuat din
camera mica (VII).
SituaţiaViteza medie a
aerului
Deviaţiastaandard a
vitezei aeruluiDebit de aer Deviația standard
a debitului de aer
m/s m/s m3/h m3/hVentilația oprităşi uşa deschisă 0.05 0.09 68.75 83.93
Ventilaţia pornităși ușă deschisă 5.39 0.26 6863.77 475.49
Ventilaţia pornităși ușa închisă 5.15 0.16 6560.65 533.72
Tabelul 5.11. Debitele de aer și schimb de aer în camera mică VII.
Situaţia
Lăţim
e
Lung
ime
Supr
afaţ
ă
Înăl
ţime
Capa
cita
teto
tală
Rata
tota
lă a
fluxu
lui d
eal
imen
tare
cu
aer
Deb
itul t
otal
de e
vacu
are
aae
rulu
iSc
him
bul d
eal
imen
tare
cu
aer
Schi
mb
deev
acua
re a
aeru
lui
Ven
tilar
ea
- m m m2 m m3 m3/h m3/h h-1 h-1
Ventilațiaoprită şi
uşadeschisă
1.90 2.90 5.51 2.88 16
0 69 0.00 4.33 PresiuneNormală
Ventilaţiapornită și
ușădeschisă
0 6864 0.00 432.53
Presiunenegativă
deventilare
Ventilaţiapornită și
ușaînchisă
0 6561 0.00 413.43
Presiunenegativă
deventilare
![Page 60: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/60.jpg)
55
Figura 5.28. Ratele debitului de aer din camera mică VII pentru trei situații:
a) Ventilația oprită şi uşa deschisă; b) Ventilaţia pornită și ușă deschisă;
c) Ventilaţia pornită și ușă închisă.
5.5.3. Determinarea vitezelor aerului la deschiderea hotelor de evacuare ale sistemului deevacuare local din camera mică VII
În Figura 5.29. sunt arătate imagini cu hotele de evacuare din camera mică VIII și
localizarea locului în care viteza de cartografiere a aerului a fost realizată pe suprafețele hotelor
de evacuare A1 și A2.
Compararea rezultatelor de cartografiere a vitezei aerului în hotele de evacuare amplasate
în camera mică VIII, când ușa a fost închisă, pentru situațiile când ventilație a fost oprită sau
pornită sunt prezentate în Figura 5.VII.13. Datele au indicat faptul că, atunci când ventilația a
fost oprită nu au fost atât de mari diferențe între profilul vitezei aerului pentru hotele de evacuare
VII-A1 și VII-A2, totuși valori mai mari ale viteze ale aerului au fost obținute în hota de
evacuare VII-A1, în intervalul 0.02- 0,34 m/s iar pentru VII-A2 în intervalul 0.01-0.20 m/s.
Atunci când ventilația pornită diferite profile și valori ale vitezei aerului au fost primite. În hota
de evacuare VII-A1, vitezele aerului au fost în intervalul larg (0.18-1.94 m/s) iar în hota de
evacuare VII-A2 (0.34-1.47 m/s).
![Page 61: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/61.jpg)
56
Figura 5.29. Imaginea hotelor de evacuare din camera mică VII și localizarea locului în care
viteza de cartografiere a aerului a fost realizată pe suprafețele hotelor de evacuare VII-A1 și VII-
A2.
cm55
52,5
42,5
32,5
22,5
12,5
2,5
0
0 5 15 25 3545 55 59 cm
Y
X
![Page 62: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/62.jpg)
57
a
c) d)
e) f)
g) h)
Figura 5.30. Compararea rezultatelor vitezei de cartografiere aerului în hotele de evacuare
amplasate în camera mică VII:
a), b) hota de evacuare VII-A1, ventilare oprită; c), d hota) de evacuare VII-A1, ventilația
pornită; e), f) hota de evacuare VII-A2, ventilare oprită; g), h) hota de evacuare VII-A1,
ventilația pornită.
![Page 63: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/63.jpg)
58
5.6. ConcluziiÎn acest capitol sunt prezentate rezultatele experimentale efectuate în nouă camere (I, II,
III, IV, V, VI, VII, VIII și IX) cu diferite sisteme de ventilație. Investigațiile au fost efectuate în
patru camere mari (cu un volum mai mare de 200m3) și în cinci camere mici (volum mai mic de
200m3).
Cercetările experimentale s-au desfășurat în cinci camere mici (V, VI, VII, VIII, IX).
Cameră mică (V) a fost echipată cu un sistem de evacuare local și a fost ventilată prin ventilare
naturală, în principal, prin furnizarea de aer din camera mare (IV) prin grila de ventilație. Tipul
de ventilare a depins de pornirea sau oprirea sistemului de evacuare sau de deschiderea sau
închiderea ușii, cel mai probabil presiunea a fost normale sau negativă. Sistemul de ventilație nu
a fost echipat cu filtre de aer. Cameră mică (VI) a fost cameră separată de camera mare de un
perete, dar exista posibilitatea schimbului de aer între cameră mică și mare. Această cameră (VI),
a fost echipată cu ventilație mecanică generală (sistem de alimentare, sistem de evacuare),
ventilație naturală (prin deschiderea ușii și prin găurile între camera mare și mică) și sistemul de
ventilație locală (hotă de tiraj) cu filtre de aer. În camera (VI) a fost o ventilare cu o presiune
normală. În continuare a fost testată camera mică (VII), care a fost echipată cu sistem local de
evacuare (două hote de evacuare) și ventilație naturală, în principal, prin deschiderea ușilor și
ferestrelor. Tipul de ventilație în camera (VII) a depins de pornirea sau oprirea sistemului de
evacuare sau de deschiderea sau închiderea ușii (cel mai probabil presiunea a fost normale sau
negativă). Sistemul de ventilație în cameră (VII) nu a fost echipat cu filtre de aer. Măsurătorile
au fost efectuate în două camere mici de laborator (VIII, IX). O cameră (VIII), a fost echipată cu
ventilație mecanică generală (sistem de alimentare, sistem de evacuare), trei sisteme de evacuare
locale (două hote de tiraj și cutie de mănuși). Sistemul de ventilație în cameră (VIII) a fost
echipat cu filtre de aer. În camera (VIII) a fost o ventilație cu presiune pozitivă. Camera mică
(IX), a fost echipată cu ventilație mecanică generală (sistem de alimentare), sistemul de evacuare
locală (hotă) și ventilație naturală, în principal, prin deschiderea/închiderea ușilor și a ferestrelor.
Tipul de ventilație în cameră (IX) a depins de pornirea sau oprirea sistemului de evacuare sau de
deschiderea sau închiderea ușii (cel mai probabil presiunea a fost normale sau negativă).
Sistemul de evacuare locală a fost echipat cu filtre de aer.
În patru camere (V, VII, VIII, IX) cartografierea particulelor și a parametrilor aerului a
fost realizată cu diferite scenarii de utilizare a sistemelor de ventilatie:
în camera (V) cu ventilația locală deconectată și amortizorul complet deschis/închis, când
ușa a fost închisă,
în camera (VII) cu ventilația locală pornită/oprită și ușa închisă,
![Page 64: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/64.jpg)
59
în camera (VIII) cu hota 1 sau cutie cu mănuși pornită/oprită - o ventilație generală
deconectată și ușile închise,
în camera (IX) cu ventilația locală pornită/oprită și ventilația generală pornită și ușile
închise.
Analiza detaliată a rezultatelor sunt prezentate în raport și mai jos au fost formulate doar
concluziile generale.
1. Protecția lucrărilor împotriva particulelor de dimensiuni nano poate fi realizată numai cu un
sistem de lucru de ventilație adecvat, care este echipat cu filtre de aer cu eficiență suficientă.
2. A fost confirmat faptul că numai în camera cu ventilație cu presiune pozitivă și atunci când
lucrările au fost efectuate în cutia de mănuși, particulele din procesele nu au fost transferate
către aerul din încăpere.
3. În aceeași încăpere, cu ventilație cu presiune pozitivă, atunci când lucrările au fost efectuate
sub hota de tiraj, particulele din procese au fost transferate către aerul din încăpere, dar
numai foarte aproape de deschiderea hotei și pe locurile aflate pe direcția de emisie de
particule.
4. În toate opțiunile de ventilație în camerele testate, particulele de mărime nano emise în
timpul proceselor au fost transferate în aerul din încăpere, chiar și în zonele situate departe de
locurile unde au avut loc procesele (până la aproximativ 17 m). Creșterea concentrațiilor
particulelor, în comparație cu condițiile inițiale, a depins în cea mai mare parte de
pornirea/oprirea ventilației disponibile și de tipul de procese (uscat, umed, cu mai puțin praf,
cu mai mult praf), nu pe tipul de nanomaterial utilizat. În timpul proceselor cele mai
investigate, odată cu creșterile de concentrații de particule s-a observat scăderea diametrului
mediu al particulelor prezentate în aer. Din parametrii măsurați de aer influență vizibilă
asupra parametrilor particulelor are viteza aerului.
5. Pornirea sistemelor locale de ventilație (ventilație cu presiune negativă) are ca rezultat
scăderea concentrațiilor particulelor emise în timpul proceselor cu nanomateriale, dar
afectează creșterea concentrațiilor de particule de fond ca rezultat al transferului de
particulele în aer din praful așezat pe suprafețe.
6. Hotele ar trebui să fie utilizate în conformitate cu procedura recomandată de producător,
pentru a asigura viteza aerului prin profilul proiectat în interiorul hotei de tiraj care să
permită scăderea transferului particulelor în aerul din încăpere. În cazul în care este posibil,
doar în cameră au fost procese cu nanomaterialele și s-a efectuat ventilația mecanică locală și
trebuie să fie susținută prin ventilație mecanică generală.
![Page 65: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/65.jpg)
60
Capitolul 6 Aspecte legate de managementul de risc la nivel de
companie, privind utilizarea tehnologică a nanopulberilor
Acest capitol prezintă specificațiile pentru dezvoltarea Toolkit-ului RMM dezvoltat de
TECNALIA. Toolkit-ul va încorpora și traduce MNM RMM cu ajutorul unei aplicații pentru
calculator adaptabilă pentru orice companie și în special pentru IMM-uri care ar putea avea
dificultați în a pune în aplicare cerințele specifice RMM. Toolkit-ul RMM trebuie să fie, de
asemenea, reglabil pentru a ajuta companiile cu sisteme de management OH & S, pentru a
introduce riscurile MNM în acest sistem implementat.
Toolkit-ul RMM ar trebui să fie realizat cu două pachete de informații. Primul dintre ele,
cu caracter general, este cel în care societatea ar folosi să simbolizeze activitatea sa în sectorul de
construcții, activitățile desfășurate, în MNM prezent în procesele și/sau a produselor sale, etc.
Ulterior, compania cu ajutorul informațiilor incluse în Toolkit-ul RMM ar trebui să fie
capabilă să efectueze o evaluare a riscurilor pentru fiecare MNM și în cele din urmă să aplice
măsurile de prevenire recomandate. În a doua parte a Toolkit-ului, compania ar putea fi în
măsură să evalueze punerea în aplicare a MNM MGR prin punerea în aplicare și monitorizarea
auto-evaluării de diagnosticare.
Principalele concluzii sunt că Toolkit-ul RMM trebuie să fie un instrument ușor de
utilizat și util pentru a facilita luarea în considerare a riscului MNM de către toate tipurile de
firme de construcții. Acest Toolkit poate fi adaptat pentru IMM-uri; specificațiile pentru acestă
particularizare sunt indicate în SCAFFOLD. Următoarele etape majore includ pregătirea
manualelor de operare și a unui plan de testare și validare în cele cinci cazuri de utilizare
industriale. Această performanță de verificare a Toolkit-ului MNM este planificată pentru utiliza
recomandările de îmbunătățire care ar putea servi pentru a garanta aplicabilitatea deplină.
6.1 ObiectiveAcest capitol prezintă specificațiile pentru dezvoltarea Toolkit-ului RMM care
încorporează și traduce MNM RMM cu ajutorul unei aplicații pentru calculator adaptabilă pentru
orice companie și în special pentru IMM-uri.
Acest Toolkit RMM trebuie să fie un instrument ușor de utilizat, practic, interactiv și, de
asemenea, un instrument informatic didactic pentru a evalua punerea în aplicare a MNM RMM
în interiorul unei companii de construcții. Toolkit-ul poate fi, de asemenea, utilizat pentru a
obține informații relevante cu privire la riscurile specifice și recomandările preventive aplicabile
![Page 66: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/66.jpg)
61
pentru fiecare tip diferit de companie de construcții care utilizează MNM în produsele sau
procesele lor.
6.2. Scop
Toolkit-ul RMM trebuie să fie la fel de adaptabil ca RMM. El trebuie să fie proiectat
pentru a ajuta fiecare companie de construcții, în mod independent în funcție de tipul de
organizare, activitate, procese și riscuri MNM.
6.3. Introducere. TOOLKITSpecificațiile pentru Toolkit-ul RMM definite în prezentul capitol se bazează pe aplicarea
practică a MNM RMM. Arhitectura și specificațiile RMM.
Pe lângă adaptabilitatea sa și restul caracteristicilor au arătat alte cerințe pe care trebuie să le
îndeplinească Toolkit-ul RMM sunt:
să integreze RMM în companie;
să faciliteze respectarea legislației;
să ajute pentru o îmbunătățire continuă;
Toolkit-ul RMM este un instrument informatic planificat pentru a fi utilizat de către
profesioniști OHS pentru a utiliza informațiile și documentația pentru îmbunătățirea condițiilor
de muncă în companii cu risc asociat cu MNM.
Aplicația informatică va fi organizată secvențial pentru a putea să se conformeze
cerințelor MNM RMM. Prin aceasta, Toolkit-ul poate fi util pentru orice companie de construcții
care dorește să gestioneze riscurile sale MNM asociate.
Toolkit-ul RMM trebuie să includă, de asemenea, un ecran de acces/home să cunoască și
să analizeze situația companiei în ceea ce privește respectarea cerințelor RMM în faze diferite:
Diagnostic
Implementare
Monitorizare
În cele din urmă, instrumentele de ajutor sunt incluse pentru a furniza ușor informații
ajutătoare cum ar fi link-uri utile, ghiduri, exemple, manuale, standarde, etc. Toolkit-ul RMM ar
putea fi, de asemenea, suportul informatic (de stocare) de documente RMM, înregistrări,
rapoarte, etc.
![Page 67: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/67.jpg)
62
6.5. TOOLKIT-UL RMM: MODURI OPERAȚIONALE
Toolkit-ul RMM va implementa două moduri de operare de bază: 1) Mod de operare
general (GOM) și 2) Mod de operare personalizat (COM)
Modul de operare general (GOM)
În modul GOM, Toolkit-ul RMM poate fi utilizat: 1) pentru formare, informare generală
și comunicare (de exemplu, Modulul 1: despre NOAA, pericole, măsuri de control, bunele
practici, etc.), sau 2) pentru dezvoltarea de aplicații individuale de instrumente de management
integrat în Modulul 4. În acest mod, Toolkit-ul RMM nu este personalizat pentru o companie
specifică și modulele 1 (Arhitectură), 4 (Instrumente) și 5 (Help) sunt doar operaționale (Figura
6.1).
Mod de operare personalizat (COM)
În modul COM, Toolkit-ul RMM poate fi utilizat pentru diagnosticare, implementare,
monitorizare, audit și îmbunătățirea managementului siguranței nano, comunicarea riscurilor și
pentru formare într-o anumită companie. În acest mod, Toolkit-ul RMM este personalizat pentru
activități, procese de producție și riscurile întreprinderii (Figura 6.2). Toate modulele și
funcționalitățile instrumentului sunt operaționale: modulul 1 - Arhitectură, modulul 2 - Profil al
companiei, modulul 3 - Managementul riscului, modulul 4 - Instrumente și modulul 5 - Help.
Compania va utiliza modulul 2 pentru a defini "Profilul firmei" sale. În acest scop, modulul 1 va
fi utilizat ca exemplu și sursă de informații pentru selectarea și personalizarea proceselor,
produselor și aplicațiilor, nanomaterialelor, pericolelor potențiale, scenariilor de expunere,
sisteme de măsurare, măsuri de control, bunele practici puse în aplicare de date din
monitorizarea NOAA și orice informații suplimentare relevante ale companiei.
În cazul în care "Profilul companiei", identifică întreprinderea ca un IMM, atunci
modulul 3 automat va lucra cu configurarea IMM-urilor. În caz contrar, instrumentul va rula cu
configurarea generală (pentru societățile avansate în managementul riscului și companii mari).
Configurările generale și personalizate vor activa următoarele opțiuni de management:
Configurarea generală (pentru companii avansate/companii mari): evaluarea inițială,
punerea în aplicare și monitorizare. Toate instrumentele integrate în modulul 4 pot fi
utilizate în această opțiune de management al riscurilor.
Configurarea pentru IMM-uri: Evaluarea inițială, evaluarea riscurilor, măsuri de control,
planificare, implementare și monitorizare. Doar o parte din instrumente (modulul 4) pot fi
utilizate în această opțiune de management al riscurilor.
![Page 68: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/68.jpg)
63
Odată ce a fost dezvoltat profilul companiei (modulul 1) și selectată opțiunea de managemnet al
riscurilor (modulul 3), instrumentele cuprinse în modulul 4 vor fi automat adaptate pentru
utilizarea în modulul 3.
Figura 6.1. Toolkit-ul RMM: Mod de operare general (GOM)
![Page 69: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/69.jpg)
64
Figura 6.2. Toolkit-ul RMM: Mod de operare personalizat (COM)
![Page 70: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/70.jpg)
65
Concluzii finale şi contribuții personale
Introducerea nanomaterialelor în toate domeniile de aplicare atrage după sine
incertitudini cu privire la aspectele de securitate și sănătate. Acest lucru este important în special
în domeniul construcțiilor în cazul în care utilizarea de materiale este masivă și aplicarea
practicilor adecvate de utilizare de multe ori nu este garantată, nici de către lucrători și nici de
angajatori.
Aria de aplicare a nantehnologiilor si nanomaterialelor in constructii este in principal
concentrata pe crearea de structuri compozite mai usoare si mai rezistente, a acoperirilor care sa
necesite o mentenanta mai redusa, pe reducerea ratei de transfer termic a structurilor de izolatie
si anti-incendiu, pe obtinerea de proprietati superioare a materialelor de cimentare: reducerea
greutatii betonului, cresterea elasticitatii si a durabilitatii betonului, pe obtinerea de materiale
polimerice cu o mai buna rezistenta.
Strategiile de diseminare ar ajuta informaţia să ajungă la toate diviziile implicate în
sectorul construcțiilor, cum ar fi autoritățile locale și europene, departamentele de prevenire a
riscurilor, angajatori și, desigur, muncitori.
În această lucrare s-au prezentat a două studii de caz, legate de activitatea proprie, bazat
pe procesarea şi dezmembrarea unor elemene de constructii continand nanopulberi.
Primul studiu de caz include testele efectuate pentru a măsura particulele eliberate în
timpul măcinării probelor polimerice de panouri ignifuge (nanoclay) (ES21), Acoperiri
(nanofibrele de carbon) (ES13) și izolațiile (nano-celuloză) (ES25).
Au fost efectuate teste în condiții simulate la scară de laborator.
Rezultatele măsurătorilor au arătat:
- Există o eliberare de particule, atunci când sunt tocate (măcinate) toate eșantioanele din diferite
materiale (de exemplu, valoarea medie a TPC este 1.1- 6.8 E + 5 #/cm3 pentru acoperiri
laminate). Analiza distribuției dimensiunii a arătat că particulele sunt eliberate în intervalul 9
nm-10 µm pentru panourile FR și laminatele acoperite, și în intervalul 0,2-10 µm pentru izolații.
- Nu au fost observate diferențe izbitoare între materialele de control și reţetele dopate pentru
acoperiri / izolații privind TPC și distribuția dimensiunii; datele arată unele indicii şi anume,
pentru panourile FR, materialul de control poate produce eliberare mai mare de particule (în jur
de 1 ordin de mărime) decât reţetele dopate cu nanoclays (1.91E + 5 #/cm3 pentru materialul A,
și 1.9E + 4 #/cm3 și 1.55E + 4 #/cm3, pentru materiale B și C; Date ELPI).
![Page 71: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/71.jpg)
66
Din testele realizate a fost caracterizată eliberarea de particule în timpul măcinării
materialelor în condiții controlate, care ar putea fi relevante pentru măsurările viitoare ale
expunerii muncitorilor.
La al doilea studiu de caz au fost analizate situatiile de expunere la nanomateriale
fabricate in timpul perforarii a 4 materiale:
- ES3. mortar (TiO2)
- ES8. beton autocompactant (SiO2)
- ES16. tencuiala cu auto-curățare (TiO2)
- ES20. panouri de ignifugare (nanoargile)
În ceea ce privește eliberarea particulelor, procesul de perforare poate produce o eliberare
semnificativă de particule. Comparația între eliberarea de particule pentru diferite materiale (cele
de referinta si cele dopate cu nanoparticule) nu a identificat diferențe între cele trei materiale (cel
de control A și două cu dopare de nanomaterial, B și C).
Expunerea profesională la TiO2 nu a fost măsurata, dar este de așteptat să fie foarte
scăzută din cauza timpului scurt a procesului de prelucrare și concentrației scăzute de
nanomaterial în matrice (1%).
Pentru cazurile de material cu nano-SiO2 și nanoargila, concentratia masica a
nanoparticulelor nu a putut fi măsurata din cauza lipsei tehnicii analitice. Cu toate acestea,
analiza microscopica a probelor cu nano-SiO2 și nanoargila nu a identificat nanoparticule libere.
In cele din urma expunerea dermica nu a fost efectuata.
![Page 72: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/72.jpg)
67
Articole publicate
1. Anca, Pintea; Grapina, R., Manufacturing process of TiO2 nanopowders. Potential
releases & occupational exposure, 2014 International Conference and Exposition on
Electrical and Power Engineering 16-18 October 2014, Iasi, Romania, ISBN 978-1-4799-
5848-1, Page(s): 1099 - 1102, DOI: 10.1109/ICEPE.2014.6970031 (articol indexat
IEEE).
2. Anca, Pintea; Grapina, R., Information on Manufactured Nanomaterials Occupational
Exposure in the Construction Sector, 2014 International Conference and Exposition on
Electrical and Power Engineering 16-18 October 2014, Iasi, Romania, ISBN 978-1-4799-
5848-1.
3. Viziteu, G. ; Florean, B. ; Moraru, G.M. ; Pintea, A, An overview of RFID technology
used in library, Electrical and Power Engineering (EPE), 2012, 25-27 Oct. 2012, Iasi,
Page(s): 108-111, Print ISBN: 978-1-4673-1173-1, DOI: 10.1109/ICEPE.2012.6463609,
(articol indexat IEEE).
4. Georgescu, G. ; Neagu, B.C. ; Pintea, A, Aspects regarding the power and energy losses
evaluation from public electricity repartition systems, Electrical and Power Engineering
(EPE), 2012, 25-27 Oct. 2012, Iasi, Page(s): 253-258, Print ISBN: 978-1-4673-1173-1,
DOI: 10.1109/ICEPE.2012.6463609, (articol indexat IEEE).
5. Mariana Sireteanu, Cristina Bratescu, Bogdana Florean, Anca Pintea, Design and
mechanical properties for electromagnetic systems with chiral-honeycomb shielding
structure, 9th International Conference and Exhibition on Electromechanical and Power
systems SIELMEN 2013, 16 October 2013, Iasi, Romania 17-18 October 2013 Chişinău,
Rep. of Moldova.
6. Cornelia Lorenz, Olga Plopa, Bogdana Florean, Anca Pintea, Development of
electromagnetic shielding systems with chiral honeycomb layered multiwire structure,
9th International Conference and Exhibition on Electromechanical and Power systems
SIELMEN 2013, 16 October 2013, Iasi, Romania 17-18 October 2013 Chişinău, Rep. of
Moldova.
7. Ioan Pepenar, Adrian Ţabrea, Anca Pintea, Razvan-Ioan Grapina and Costel Ţugui, Use
of Scaffold Toolkit for the evaluation of health, safety at work and environment
protection for the manufacturing processes of panels, Bul. Inst. Polit. Iaşi, t. LXI (LXV),
f. 3-4, 2015, Sec. Ştiinţa şi ingineria materialelor.
![Page 73: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/73.jpg)
68
8. George-Andrei Ursan, Maria Ursan, Anca Pîntea, Răzvan Ioan Grăpina, Analysis of New
Formulations for Nano-filled Concrete, Bituminous Coatings and Insulation, 9th
International Conference and Exposition on Electrical and Power Engineering 20-22
October 2016, Iasi, Romania.
9. George-Andrei Ursan, Maria Ursan, Anca Pîntea, Răzvan Ioan Grăpina, Fire Behavior
Analysis for New Retardant Nanocomposite Formulations with Minimum Risk to Health
and Safety, 9th International Conference and Exposition on Electrical and Power
Engineering 20-22 October 2016, Iasi, Romania.
![Page 74: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/74.jpg)
69
Bibliografie
1. Aitken R, Creely K, Tran C (2004) Nanoparticles: An occupational hygiene review.
Edinburg: Institute of Occupational Medicine.
2. Asbach C, Kuhlbusch TAJ, Kaminski H, Stahlmecke B, Plitzko S, Götz U, Voetz M,
Kiesling H-J, Dahmann D (2012) Standard operation procedures for assessing
exposure to nanomaterials, following a tiered approach. IUTA, BAuA, BASF SE,
BTS and IGF. NanoGEM.
3. van Broekhuizen F, van Broekhuizen P (2009) Nano-products in the European
Construction Industry. State of the Art. Amsterdam: IVAM UvA BV.
4. van Broekhuizen P, van Broekhuizen F, Cornelissen R, Reijnders L (2011) Use of
nanomaterials in the European construction industry and some occupational health
aspects thereof. J Nanopart Res 13 (2), 447–462.
5. Brouwer D (2010) Exposure to manufactured nanoparticles in different workplaces.
Toxicology 269 (2-3), 120–7.
6. Cornelissen R, Jongeneelen F, van Broekhuizen P, van Broekhuizen F (2011) Guidance
working safely with nanomaterials and –products, the guide for employers and
employees.
7. http://www.industox.nl/Guidance%20on%20safe%20handling%20nanomatsandproducts.
pdf (retrieved 24 Oct 2012)
8. Drew R, Frangos J, Hagen T (2009) Engineered nanomaterials: A review of the
toxicology and health hazards. Safe Work Australia.
9. EC (2011) Commission recommendation of 18 October 2011 on the definition of
nanomaterial (2011/696/EU). Official Journal of the European Union 275/38
20.10.2011.
10. http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:275:0038:0040:EN:P
DF
11. EU-OSHA (2009) Workplace exposure to nanoparticles. European Risk Observatory
Literature Review. European Agency for Safety and Health at Work.
12. Green CJ, Ndegwa S (2011) Nanotechnology: A review of exposure, health risks and
recent regulatory developments. Vancouver: National Collaborating Centre for
Environmental Health.
13. Hristozov D, Malsch I (2009) Hazards and risks of engineered nanoparticles for the
environment and human health. Sustainability 1 (4), 1161–1194.
![Page 75: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/75.jpg)
70
14. Kuhlbusch TAJ, Asbach C, Fissan H, Göhler D, Stintz M (2011) Nanoparticle exposure
at nanotechnology workplaces: a review. Part Fibre Toxicol 8 (22), doi:
10.1186/1743-8977-8-22.
15. Lee J, Mahendra S, Alvarez PJJ (2010) Nanomaterials in the construction industry: A
review of their applications and environmental health and safety considerations. ACS
Nano 4 (7), 3580–3590.
16. Leskinen J, Joutsensaari J, Lyyränen J, Koivisto J, Ruusunen J, Järvelä M, Tuomi T,
Hämeri K, Auvinen A, Jokiniemi J (2012) Comparison of nanoparticle measurement
instruments for occupational health applications. J Nanopart Res 14 (2), 718.
17. Nanosafe (2008) Is it possible to easily measure the engineered nanoparticles at
workplaces? An essential step for exposure evaluation in case of potential
nanotoxicity. http://www.nanosafe.org/
18. NIOSH (2008) Nanoparticles Field Study. National Institute for Occupational Safety and
Health. http://www.nanolawreport.com/2008/03/articles/niosh-nanoparticle-field-
study/
19. NIOSH (2009) Approaches to safe nanotechnology: Managing the health and safety
concerns associated with engineered nanomaterials. Department of Health and Human
Services, Centers for Disease Control and Prevention National Institute for
Occupational Safety and Health. DHHS (NIOSH) Publication No. 2009–125.
20. Pacheco-Torgal F, Jalali S (2011) Nanotechnology: Advantages and drawbacks in the
field of construction and building materials. Const Build Mater 25 (2), 582–590.
21. Park J, Kwak BK, Bae E, Lee J, Choi K, Yi J, Kim Y (2009) Exposure assessment of
engineered nanomaterials in the workplace. Korean J Chem Eng 26 (6), 1630–1636.
22. Plitzko S (2009) Workplace exposure to engineered nanoparticles. Inhal Toxicol 21
(Suppl 1), 25–9.
23. Savolainen K, Pylkkänen L, Norppa H, Falck G, Lindberg H, Tuomi T, Vippola M,
Alenius H, Hämeri K, Koivisto J, Brouwer D, Mark D, Bard D, Berges M, Jankowska
E, Posniak M, Farmer P, Singh R, Krombach F, Bihari P, Kasper G, Seipenbusch M
(2010) Nanotechnologies, engineered nanomaterials and occupational health and
safety – A review. Safety Sci 48 (8), 957–963.
24. ISO/TR 27628:2007 Workplace atmospheres - Ultrafine, nanoparticle and nanostructured
aerosols - Inhalation exposure characterization and assessment;
25. Method 0600 Particulates Not Otherwise Regulated, Respirable. NIOSH Manual of
Analytical Methods (NMAM), Fourth Edition;
![Page 76: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/76.jpg)
71
26. Method 5040 Elemental Carbon (Diesel Particulate). NIOSH Manual of Analytical
Methods (NMAM), Fourth Edition;
27. in ISO TC 229/SC N 677: Nanomaterials — General framework for determining nano-
object release from powdered nanomaterials by generation of aerosols;
28. Nanoparticle Emission Assessment Technique (NEAT) for Identification and
Measurement of Potential Inhalation Exposure to Engineered Nanomaterials – Part A;
29. Nanoparticle Emission Assessment Technique (NEAT) for Identification and
Measurement of Potential Inhalation Exposure to Engineered Nanomaterials – Part B:
Results from 12 Field Studies;
30. C.Asbach. et al, NANOGEM: Standard Operation Procedures for assessing exposure to
nanomaterials, following a tiered approach. Federal Ministry of Education and
Research (2012);
31. D. Brouwer. et al, Harmonization of Measurement Strategies for Exposure to
Manufactured Nano-Objects; Report of a Workshop. Ann. Occup. Hyg., Vol. 56,
No.1, pp. 1-9,2012;
32. OCDE/GD(97)148 Guidance Document for the Conduct of Studies of Occupational
Exposure to Pesticides During Agricultural Application;
33. ISO/TR 14294 2011 Workplace atmospheres — Measurement of dermal exposure —
Principles and methods
34. Schulte P, Geraci C, Zumwalde R, Hoover M, Kuempel E (2008) Occupational risk
management of engineered nanoparticles. J Occup Environ Hyg 5 (4), 239–49.
35. Yokel RA, MacPhail RC (2011) Engineered nanomaterials: exposures, hazards, and risk
prevention. J Occup Med Toxicol 6, 7.
36. Zhi G, Zhili G (2008) Applications of nanotechnology and nanomaterials in construction.
First International Conference on Construction In Developing Countries (ICCIDC–I).
“Advancing and Integrating Construction Education, Research and Practice”. August
4-5, Karachi, Pakistan.
37. Zhu W, Bartos PJM, Porro A (2004) Application of nanotechnology in construction:
Summary of a stateof-the-art report. Mater Struct 37 (273), 649–658.
38. OHSAS 18001:2007, Occupational health and safety management systems —
Requirements
39. OHSAS 18002:2008, Occupational health and safety management systems — Guidelines
for the implantation of OHSAS 18001
40. ISO 31000:2009, Risk Management — Principles and guidelines
![Page 77: Cercetări privind analiza riscului în cazul utilizării](https://reader031.vdocuments.pub/reader031/viewer/2022012502/617c9438df52c101103a97eb/html5/thumbnails/77.jpg)
72
41. ISO/PC-283 Distributed documentation and standard references.
42. ISO 9000:2005, Quality management systems — Fundamentals and vocabulary
43. ISO 9001:2008, Quality management systems — Requirements
44. ISO 14001:2004, Environmental management systems — Requirements with guidance
for use
45. ISO 14004:2004, Environmental management systems — General guidelines on
principles, systems and support techniques
46. ISO 19011:2011, Guidelines for auditing management systems
47. ISO TC 229/SC N677 Nanomaterials — General framework for determining nano-object
release from powdered nanomaterials by generation of aerosols
48. Asbach et al (2012). NanoGEM Tiered approach for the assessment of exposure to
airborne nanoojects in work-places.
49. NIOSH 0600, Particulates not otherwise regulated, respirable
50. NIOSH 5040 Elemental carbon (diesel particulate)
51. ISO/TR 14294:2011 Workplace atmospheres — Measurement of dermal exposure —
Principles and methods.
52. NIOSH 9100 LEAD in Surface Wipe Samples.
53. OCDE/GD(97)148, Guidance Document for the Conduct of Studies of Occupational
Exposure to Pesticides During Agricultural Application. ORGANISATION FOR
ECONOMIC CO-OPERATION AND DEVELOPMENT, 1997
54. Hughson (2005). An occupational hygiene assessment of dermal inorganic lead exposures
in primary and intermediate user industries; IOM Research report TM/04/06, January
2005.
55. HERAG (2007) HERAG Fact Sheet 01. Assessment of occupational dermal exposure and
dermal absorption for metals and inorganic metal compound. EBRC, 2007.
56. BSI (2007) Nanotechnologies – Part 2. Guide to safe handling and disposal of
manufactured nanomaterials. PD 6699-2:2007. British Standards Institute.
57. Gordon SC, Butala JH et al. (2014) Workshop report: Strategies for setting occupational
exposure limits for engineered nanomaterials. Regul Toxicol Pharmacol,
http://dx.doi.org/10.1016/j.yrtph.2014.01.005
58. SCAFFOLD (2012) Innovative strategies, methods and tools for occupational risks
management of manufactured nanomaterials (MNMs) in the construction industrycu
aconimul - câştigat la competiţiile din cadrul programului PN II: CAPACITĂŢI –
MODULUL III.