Download - VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE
![Page 1: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/1.jpg)
Fakulteta za elektrotehniko, računalništvo in informatiko
Smetanova ulica 17 2000 Maribor, Slovenija
Gregor Lenič
SPLETNA APLIKACIJA ZA
VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE
Diplomsko delo
Maribor, september 2015
![Page 2: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/2.jpg)
SPLETNA APLIKACIJA ZA VEČSTANOVANJSKE
OBJEKTE
Diplomsko delo visokošolskega študijskega programa
Študent: Gregor Lenič
Študijski program: VS ŠP Informatika
Smer: Informatika in tehnologije komuniciranja
Mentor: Boštjan Šumak
Lektorica: Ksenija Pečnik, prof.
![Page 3: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/3.jpg)
i
![Page 4: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/4.jpg)
ii
ZAHVALA
Za vse nasvete in podporo za uspešno izdelavo
diplomske naloge se zahvaljujem mentorju Boštjanu
ŠUMAKU. Zahvalil bi se tudi mentorjema
praktičnega izobraževanja Boštjanu KODRIČU in
Borutu JAKOVCU, ker sta mi omogočila
izobraževanje, ki je bilo ključno za izdelavo
diplomske naloge.
Hkrati se bi rad zahvalil vsem domačim, ki so me
spodbujali in mi stali ob strani vse do konca.
![Page 5: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/5.jpg)
iii
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte
Ključne besede: spletna aplikacija, spletno programiranje, spletne tehnologije, spletno
okolje.
UDK: 004.777:628.17(043.2)
Povzetek
V diplomski nalogi je predstavljena spletna aplikacija, ki se uporablja v večstanovanjskih
objektih za beleženje virov, kot so voda, elektrika in ogrevanje. Aplikacija omogoča
zanesljivo beleženje porabe vodnih virov in vsebuje opozorilni sistem, ki po elektronski pošti
pošilja obvestila. Prav tako vsebuje prikaz statistike, ki omogoča pregled porabe virov prek
izrisanih grafov in tortnih diagramov. V diplomskem delu je opisano načrtovanje aplikacije,
ki se je začelo z novico na spletnem portalu, ki govori o problemu stanovalcev v
večstanovanjskih objektih pri beleženju porabe virov. V nalogi so v več poglavjih opisane
različne spletne tehnologije, s katerimi je izgrajena aplikacija. Poglavja so razgrajena po
arhitekturi delovanja spletnega strežnika in vsebujejo tehnologije, kot so programski jezik
PHP, označevalni jezik HTML, programski jezik JavaScript, programska knjižnica jQuery,
aplikacijsko ogrodje ExtJS, poizvedovalni jezik SQL, spletni strežnik Apache, relacijska
podatkovna baza MySQL, metoda AJAX in slogovni jezik CSS. Naloga opisuje postopek
nameščanja spletnega okolja, ki omogoča delovanje in dostopnost aplikacije prek javnega
spleta. Končna aplikacija je v delujočem stanju in je pripravljena za uporabo, vendar ima
še prostor za nadaljnji razvoj, saj trenutno omogoča le beleženje porabe vodnih virov.
![Page 6: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/6.jpg)
iv
Web application for residential buildings
Key words: web application, web programming, web tehnologies, web environment.
UDK: 004.777:628.17(043.2)
Abstract
The thesis presents a web application, which is used in multi-flat buildings for recording
resources such as water, electricity and heating. The application enables reliable recording
of consumption of water resources and includes a warning system that sends e-mail
notifications. It also contains statistics show that provides an overview of resource
consumption through the plotted graphs and pie charts. This thesis describes the planning
of the application, which began with the news on a web portal, which cites the problem in
apartment blocks for recording resource consumption. The paper describes the various web
technologies with which the application is built, and are divided into several chapters. The
chapters are built according to the architecture of a web server and include technologies
such as programming language PHP, markup language HTML, programming language
JavaScript, computer library jQuery, application framework ExtJS, query language SQL,
Apache web server, relational database MySQL, method of AJAX and CSS style laguage.
The task contains a procedure for installing the online environment that enables
performance and availability of applications over the public Internet. The final application
is in working condition and is ready for use, but still has room for further development, as
it currently only allows for recording consumption of water resources.
![Page 7: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/7.jpg)
v
KAZALO
1 UVOD ............................................................................................................................ 1
1.1 Opis področja in opredelitev problema ................................................................... 1
1.2 Cilj diplomske naloge ............................................................................................. 2
1.3 Struktura diplomske naloge .................................................................................... 3
2 TRIRAVENSKA APLIKACIJSKA ARHITEKTURA ................................................. 4
3 RAVEN POSLOVNE LOGIKE .................................................................................... 6
3.1 Odjemalec ............................................................................................................... 6
3.1.1 JavaScript ........................................................................................................ 7
3.1.2 jQuery .............................................................................................................. 8
3.1.3 Ajax ................................................................................................................. 8
3.1.4 HTML .............................................................................................................. 9
3.1.5 CSS .................................................................................................................. 9
3.1.6 Bootstrap ........................................................................................................ 10
3.1.7 ExtJS .............................................................................................................. 11
3.2 Strežnik ................................................................................................................. 16
3.2.1 PHP ................................................................................................................ 16
3.2.2 SQL ................................................................................................................ 17
3.3 Standardni protokoli ............................................................................................. 18
3.3.1 FTP ................................................................................................................ 18
3.3.2 SMTP ............................................................................................................. 20
3.4 Ostale storitve ....................................................................................................... 20
3.4.1 Spletno gostovanje ......................................................................................... 20
3.4.2 Cron job ......................................................................................................... 21
4 PODATKOVNI RAVEN ............................................................................................. 22
4.1 Podatkovna baza ................................................................................................... 22
4.1.1 MySQL .......................................................................................................... 23
5 PREDSTAVITVENA RAVEN ................................................................................... 24
5.1 Načrtovanje in funkcionalnosti ............................................................................. 24
5.2 ER-diagram ........................................................................................................... 26
5.3 Diagram primerov uporabe ................................................................................... 27
![Page 8: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/8.jpg)
vi
5.4 Administrativne funkcionalnosti ........................................................................... 28
5.5 Uporabnikove funkcionalnosti .............................................................................. 31
5.6 Vzpostavitev spletne aplikacije ............................................................................ 33
5.7 Rezultati ................................................................................................................ 34
5.8 Nadaljnji razvoj ..................................................................................................... 35
6 ZAKLJUČEK ............................................................................................................... 36
VIRI IN LITERATURA ...................................................................................................... 37
![Page 9: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/9.jpg)
vii
KAZALO SLIK
Slika 1: Primer merilnih naprav v večstanovanjskem objektu .............................................. 3
Slika 2: Triravenska arhitektura ............................................................................................ 4
Slika 3: Osnovne tehnologije poslovne logike ...................................................................... 6
Slika 4: Primer uporabe JavaScripta in ikona ........................................................................ 7
Slika 5: Primer proženja skripte jQuery ................................................................................ 8
Slika 6: Klicanje post metode s funkcijo jQuery ................................................................... 9
Slika 7: Primer uporabe označevalnega jezika HTML .......................................................... 9
Slika 8: Kaskadna stilska podloga ....................................................................................... 10
Slika 9: Bootstrap, prilagojen za mobilne naprave .............................................................. 10
Slika 10: Razširljiva knjižnica za JavaScript – Extended JavaScript .................................. 11
Slika 11: Primer kode podatkovne trgovine ExtJs .............................................................. 13
Slika 12: Primer mreže v ExtJS 4.2 ..................................................................................... 14
Slika 13: Primer kode panele ............................................................................................... 15
Slika 14: Primer PHP-programiranja in logo ...................................................................... 17
Slika 15: Prikaz podatkovne ravni ....................................................................................... 22
Slika 16: ER-diagram aplikacije .......................................................................................... 26
Slika 17: Diagram primerov uporabe .................................................................................. 27
Slika 18: Upravljanje objektov ............................................................................................ 28
Slika 19: Upravljanje pravic ................................................................................................ 29
Slika 20: Upravljanje elektronske pošte .............................................................................. 30
Slika 21: Upravljanje števcev .............................................................................................. 30
Slika 22: Upravljanje beleženja vode .................................................................................. 31
Slika 23: Upravljanje časa beleženja ................................................................................... 31
Slika 24: Pregled porabe vodnih virov ................................................................................ 32
Slika 25: Pregled osebnih podatkov .................................................................................... 33
![Page 10: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/10.jpg)
viii
KRATICE
HTML jezik za označevanje nadbesedila
CSS kaskadne stilske podloge
OS operacijski sistem
PHP orodja za osebno spletno stran
ExtJS razširjeni JavaScript
FTP protokol za prenos datotek
SMTP protokol za prenos elektronske pošte
IP internet protokol
WAMP aplikacijski strežnik (Windows, Apache, Mysql, PHP)
![Page 11: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/11.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
1
1 UVOD
1.1 Opis področja in opredelitev problema
V večstanovanjskih objektih je potrebno beleženje porabe virov, kot so elektrika, voda in
ogrevanje. Beleženje je v določenih primerih že urejeno, saj se uporabljajo različne digitalne
merilne naprave, ki omogočajo avtomatizirano pridobivanje podatkov prek omrežja. Cena
tovrstne rešitve pa je zelo visoka, zato se po večstanovanjskih objektih e še vedno trudijo s
starim načinom beleženja porabe virov. V večini primerov, ki smo jih zasledili na spletu
([14][16]) ali zabeležili prek pogovora s stanovalci, smo ugotovili, da na analogni merilni
napravi preberejo porabo vode ter količino zapišejo na listek. Ta listek z informacijami
oddajo v poštni nabiralnik osebe, ki je zadolžena za vodenje beleženja virov. Nato ta oseba
vse ročno vpisuje v zvezek ali v razpredelnico v MS Excelu. Ta rešitev ni optimizirana, saj
pogosto pride do napak, kot so napake pri vnašanju, izračunavanju in statistiki. Ker trenutni
sistem ni optimiziran, smo se odločili, da razvijemo aplikacijo, ki vodi beleženje ter je
cenovno ugodnejša od obstoječih tehnologij, ki zahtevajo namestitev digitalnih merilnih
naprav, in jo povežemo z omrežjem. Ugotovili smo tudi, da v nekaterih objektih porabo
virov enakovredno porazdelijo po osebah, kar je nepravično do oseb, ki varčujejo in imajo
nizko porabo virov, saj morajo vsi stanovalci plačati enako vsoto. Sodobna rešitev za
problem že obstaja, vendar je draga in si je manjše ustanove enostavno ne morejo privoščiti.
Ta problem je rešen s pomočjo digitalnih merilnih naprav, ki same merijo porabo virov in jo
nato prek brezžičnega omrežja pošljejo na strežnik, pri čemer skoraj niso možne napake. Za
ta način pa je treba izdelati sistem, ki ima podoben značaj kot naša aplikacija in mora kot
naša omogočati urejanje podatkov prek fizične osebe.
Trenuten sistem ima veliko težav, kot so napake zadolženih oseb, napake pri izračunu,
neprimerno obveščanje osebja in neprimerno prenašanje podatkov. Najbolj izpostavljena
težava je pozabljanje stanovalcev o času beleženja, saj so obveščeni prek lista na oglasni
![Page 12: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/12.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
2
deski pri vhodnih vratih stanovanjskega objekta. Stanovalci to obvestilo enostavno
spregledajo ali pozabijo. Prav tako smo se odločili izboljšati oziroma rešiti to težavo s
spletnimi tehnologijami, ki bodo prek elektronskih obvestil obveščale stanovalce.
Naleteli smo tudi na težavo, ko stanovalci želijo vpogledati v statistiko porabe čez leto in
njene letne spremembe. Trenutna rešitev je ročno računanje lastne porabe virov, ki jo lahko
stanovalec pridobi iz zabeleženih podatkov, do katerih dostopa prek nadzorne osebe. Zaradi
nepraktičnosti te rešitve smo se odločili, da pregled nad porabo virov poenostavimo s
pomočjo grafov in s tem stanovalcem omogočimo lažji pregled nad statistiko.
1.2 Cilj diplomske naloge
Cilj diplomske naloge je izdelava spletne aplikacije, ki bo rešila zgoraj navedene težave in
stanovalcem olajšala delo ter zmanjšala ali popolnoma odstranila število napak oziroma
odstopanj, ki nastanejo pri tem neoptimiziranem procesu.
Cilj spletne aplikacije je uspešno vodenje in beleženje porabe vode, saj v marsikaterem
objektu uporabljajo analogne namesto digitalnih merilnih naprav, ki samostojno pošiljajo
podatke do sistema, ki opravlja beleženje porabe virov. Težavo bomo rešili tako, da bodo
stanovalci lahko v nekem časovnem območju vnesli porabo vode, kar bodo storili s pomočjo
spletnega portala, kamor bodo vnašali količine porabljene vode, ki je zapisana na merilni
napravi. Ta števila pa se bodo zabeležila v podatkovno bazo.
Za popis merilnih naprav v stanovanju bodo zadolženi stanovalci sami. Prav tako je potreben
nadzor celotne porabe vode v večstanovanjskem objektu, za kar bo zadolžena uradna oseba,
ki bo nadzorovala zunanje merilne naprave. Zunanja merilna naprava vodi do vseh ostalih
merilnih naprav, tako je na njihovi podlagi vidna dejanska poraba vode v stanovanjih, kar
pomeni, da prevara sistema ni mogoča.
![Page 13: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/13.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
3
Slika 1: Primer merilnih naprav v večstanovanjskem objektu
Vir: Lasten izdelek
Ena izmed funkcij spletne aplikacije bo opozorilni sistem, ki bo stanovalcem poslal
elektronsko pošto in jih primerno obvestil o beleženju. Opozorilni sistem bo upravljala
nadzorna oseba, saj bo spreminjala vsebino sporočila in določala njegov interval pošiljanja.
Prav tako bo imela možnost pošiljanja obvestil oziroma opozoril posameznikom in
zamudnikom.
Za lažji pregled nad dejansko porabo vode bomo stanovalcem omogočili pregled celotne
statistike, prek katere bodo lahko razbrali, kdaj je njihova poraba večja, in jo tako v prihodnje
zmanjšali.
1.3 Struktura diplomske naloge
Struktura diplomske naloge je sestavljena iz opisa tehnologij in rešitve težave. V drugem
poglavju so navedene tehnologije, ki so bile uporabljene za izdelavo spletne aplikacije. To
so različni programski jeziki, platforme, protokoli in ostale tehnologije. Po opisanih
tehnologijah sledi tretje poglavje, ki predstavlja postopek načrtovanja in obrazložitev vseh
funkcij, ki sestavljajo spletno aplikacijo. V četrtem poglavju so navedeni rezultati in cilji za
nadaljnji razvoj aplikacije, da bo ta v celoti podprla želje strank.
![Page 14: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/14.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
4
2 TRIRAVENSKA APLIKACIJSKA ARHITEKTURA
Triravenska aplikacijska arhitektura je porazdelitev uporabniških vsebin in funkcionalnosti
ter navaja njune medsebojne povezave. Zanjo je značilno, da ima razpoložljive vsebine in
komunikacijske prehode. Nastajajo uporabniški podatki, ki jih povezujemo iz drugih ločenih
lokalnih ali oddaljenih IT-sistemov. Dobro zasnovana informacijska arhitektura zagotavlja
najoptimalnejšo organizacijo vsebine in podatkov ter nudi enostavno upravljanje vsebin z
uporabo različnih sistemov.
Triravenska arhitektura se pogosto uporablja pri spletnih straneh, ki vsebujejo elektronska
poslovanja ali pa so večjega obsega. Arhitektura je sestavljena iz treh ravni: poslovne logike,
podatkovne in predstavitvene ravni [21].
Slika 2: Triravenska arhitektura
Vir: http://www.ditea.si/wp-content/uploads/2014/03/tehnologije-arhitektura.jpg
![Page 15: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/15.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
5
Raven poslovne logike
Raven poslovne logike skrbi za koordinacijo aplikacije in je najpomembnejši del triravenske
arhitekture. Tu se izvajajo različne kontrole in ukazi, kar pomeni, da se na tej ravni izvaja
velika količina programske kode. Na to raven uvrščamo različne tehnologije, ki smo jih
uporabili pri izdelavi aplikacije, kot so: PHP, JavaScript, jQuery, ExtJS itd.
Podatkovna raven
Podatkovna raven predstavlja pridobivanje, dodajanje in urejanje podatkov v podatkovni
bazi ter jih posreduje nazaj na raven poslovne logike, kjer se podatki ustrezno obdelajo in
pripravijo glede na zahtevo uporabnika.
Predstavitvena raven
Predstavitvena raven se uporablja za predstavitev aplikacije in se osredotoča na izdelek.
Vsebuje predstavitev načrtovanja, funkcionalnosti in poteka vzpostavitve spletne aplikacije.
![Page 16: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/16.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
6
3 RAVEN POSLOVNE LOGIKE
Težavo bomo rešili s pomočjo spletnih tehnologij, saj smo na tej ravni že izkušeni in je
primerna rešitev, ki omogoča stanovalcem upravljanje podatkov prek spletne aplikacije.
Obstaja veliko programskih jezikov, s katerimi bi lahko rešili problem, vendar je za našo
aplikacijo najprimernejše, da jo izdelamo s programskim jezikom JavaScript, saj je podprt z
vsemi današnjimi brskalniki. To je programski jezik, ki se izvaja na strani odjemalca in skrbi,
da se podatki pravilno prikažejo. Podatke pa pridobimo s pomočjo odprtokodnega
programskega jezika PHP, ki podatke črpa iz podatkovne baze ter jih s pomočjo internetnih
protokolov pošlje do odjemalca. Spletna aplikacija bo delovala na vseh sodobnih
brskalnikih, kot so na primer: Google Chrome, Mozilla Firefox, Opera, Microsoft Edge,
Safari in Internet Explorer.
Slika 3: Osnovne tehnologije poslovne logike
Vir: Lasten izdelek
3.1 Odjemalec
V omrežju so lahko računalniki v vlogi odjemalca ali v vlogi strežnika. Odjemalec je
računalnik, na katerem uporabnik dela. Odjemalec je prav tako sinonim za gosta in v svetu
računalništva pomeni delovanje spletne storitve na odjemalčevi napravi. To pomeni, da
storitev porablja procesne vire na odjemalčevi napravi in s tem strežnik ni obremenjen [12].
![Page 17: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/17.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
7
3.1.1 JavaScript
JavaScript je skriptni jezik, ki sodeluje z označevalnim jezikom HTML. Naredi ga
dinamičnega in omogoča večji nadzor nad brskalnikom. Omogoča izboljšanje in
posodobitev oblike, izdelovanje piškotkov itd. Sintaksa jezika JavaScript sledi
programskemu jeziku C, zato je izvedba odvisna od gostitelja in ni povezana s programskim
jezikom Java. JavaScript ima veliko prednosti, kot je na primer računanje različnih operacij
in generiranje HTML elementov brez osvežitve strani. Razvil ga je NetScape in ga še vedno
razvija.
Vzpostavitev delovanja jezika dosežemo z vključitvijo skripte v HTML in kličemo funkcije,
ki bodo stran dinamično spreminjale in naredile bolj razvidno.
JavaScript se uporablja tudi v različnih orodjih, kot so Adobe Acrobat in Adobe Reader.
Podprt je tudi s strani operacijskih sistemov, kot so Windows Microsoft in Mac OS X.
Razvoj jezika se je začel leta 1995, ko je podjetje Netscape najelo Brendana Eicha z
namenom, da razvije programski jezik, ki bi označevalnemu jeziku HTML pomagal pri
slikah, vtičnikih in ostalih težavah [2][10][23].
document.getElementById("id").innerHTML = "Pozdravljena JavaScript";
Slika 4: Primer uporabe JavaScripta in ikona
Vir: http://www.b2bweb.fr/wp-content/uploads/js-logo-badge-512.png
![Page 18: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/18.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
8
3.1.2 jQuery
jQuery je danes najbolj razširjena JavaScript knjižnica, saj jo uporablja večina spletnih strani
in je odprtokodna programska oprema, ki se vključi ter uporabi v jeziku JavaScript.
Zasnovana je tako, da omogoča lažjo navigacijo po elementih, zmožna je ustvarjati
animacije, na voljo ima sprožitev različnih dogodkov in omogoča razvijanje Ajax aplikacije
[24].
$(document).ready(function(){
$("p").click(function(){ $(this).hide();
}); });
Slika 5: Primer proženja skripte jQuery
Vir: http://www.phpteacheronline.com/wp-content/uploads/2015/08/jquery.png
3.1.3 Ajax
Ajax je asinhrona metoda pošiljanja podatkov, ki se na podlagi jezika JavaScript uporablja
za ustvarjanje interaktivnih spletnih aplikacij, in je skupek med seboj povezanih razvojnih
tehnologij. Beseda asinhrono pomeni, da Ajax izmenjuje podatke s strežnikom brez potrebe
po ponovnem nalaganju strani in tako deluje v ozadju. To omogoča razvoj hitrejše spletne
aplikacije, saj se znova naloži del spletne strani, na katerem je bil klican Ajax. Ta tehnologija
je bila prvič omenjena in skovana leta 2005, ko jo je Jesse James Garrett omenil v članku.
Tehnologije, na katerih temelji Ajax, so se začele razvijati že sredi 90. let, ko je podjetje
Microsoft v svoj brskalnik vključilo konstruktor iFrame [1].
![Page 19: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/19.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
9
$.ajax({ type: "POST", url: url, data: data, success: success, dataType: dataType });
Slika 6: Klicanje post metode s funkcijo jQuery
3.1.4 HTML
HTML je označevalni jezik za izdelavo spletnih strani in predpostavlja osnovo spletnega
dokumenta. S pomočjo elementov se sestavi spletni dokument z določeno strukturo delov.
Ker je HTML označevalni jezik, ga lahko napišemo v kateremkoli urejevalniku besedil in
poženemo v vsakem spletnem brskalniku.
Trenutna najnovejša različica tega jezika je HTML5 z različnimi funkcijami in elementi.
Najbolj izstopata elementa <video> in <audio>, saj je vedno več spletnih strani, ki vsebujejo
zvočne oziroma videodokumente [9].
<!DOCTYPE html> <html> <head>
<title>Naslov strani</title> </head> <body>
<h1>To je naslov</h1> <p>To je tekst.</p>
</body> </html>
Slika 7: Primer uporabe označevalnega jezika HTML
Vir: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/HTML5_logo_and_wordmark.svg/2000px-
HTML5_logo_and_wordmark.svg.png
3.1.5 CSS
CSS je slogovni jezik, ki je namenjen oblikovanju spletnih strani. Skrbi za postavitev in
prikaz vsebine HTML po programerjevih zahtevah. Mogoča je določitev barv, poravnav,
odmikov, pozicij, velikosti in drugih atributov [11].
![Page 20: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/20.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
10
CSS se je začel uveljavljati leta 1994, ko je bilo razvidno, da širše množice uporabnikov niso
bile zadovoljne z zmožnostmi označevalnega jezika HTML. Do danes je bilo več različic
CSS, danes pa se uporablja CSS 3 [22].
body { background-color: #d0e4fe;
}
Slika 8: Kaskadna stilska podloga
Vir: http://javascript.tutorialhorizon.com/files/2014/11/css3logo.png
3.1.6 Bootstrap
Bootstrap je ogrodje, ki sodeluje pri izdelavi spletnih strani. Poenostavi delo in je prilagojeno
za uporabo na mobilnih napravah, kar pomeni, da spletno stran naredi »responsive« oziroma
odzivno [4].
Odzivnost spletne strani
Uporabnost mobilnih naprav narašča, zato je vedno več povpraševanja po odzivnih spletnih
straneh, saj je pomembna privlačnost spletne strani uporabniku. Odzivnost pomeni
prilagoditev spletne strani na podlagi širine.
Slika 9: Bootstrap, prilagojen za mobilne naprave
Vir: Lasten izdelek
![Page 21: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/21.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
11
Značilnosti Bootstrapa
Bootstrap sta razvila Mark Otto in Jacob Thornton, zaposlena pri spletnem socialnem
omrežju Twitter. Izdala sta ga na spletnem portalu GitHub avgusta 2011 in je do 2014 postal
najuspešnejši projekt na portalu.
Bootstrap je za razvijalca prijazno okolje, saj je enostaven za uporabo in deluje na vseh
sodobnih brskalnikih. [4]
3.1.7 ExtJS
ExtJS je ogrodje, ki deluje na podlagi JavaScripta in se uporablja za izgradnjo interaktivnih
spletnih aplikacij, kar pomeni, da je možna izgradnja aplikacije, ki deluje na spletnem
brskalniku in je podobna namizni aplikaciji. Knjižnica je bila prvotno namenjena kot dodatek
za knjižnico YUI, ki jo je uporabljal Yahoo!. ExtJS lahko deluje s knjižnico jQuery in z
okvirjem Prototype JavaScript. Različica 1.1 je bila neodvisna od zunanjih knjižnic [7].
Knjižnica ExtJS nam omogoča izgraditi aplikacije, katerih uporabniški vmesnik vsebuje
različne menije, zavihke, podatkovne tabele, dinamične forme, odpirajoča se okna itd.
Knjižnica vsebuje različne postavitvene nastavitve, ki jih je enostavno uporabiti in z njimi
izdelati uporabniku prijazno aplikacijo. Na voljo so tudi različne stilne predloge, ki se
vključijo v glavo spletnega dokumenta in celotno aplikacijo spremenijo v privlačnejšo [17].
Slika 10: Razširljiva knjižnica za JavaScript – Extended JavaScript
Vir: http://d2ln1xbi067hum.cloudfront.net/course_offerings/logos/000/001/798/original/extjs.jpg?1435639865
![Page 22: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/22.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
12
Primerjava različic ogrodja ExtJS [8]:
različica 1.1 je začetna različica ExtJS, ki ni vsebovala toliko funkcij, kot jih imajo
sodobnejše različice. Ker je prva različica in se je ločila od knjižnice, za katero je bila
prvotno namenjena, je imela veliko pomanjkljivosti;
različica 2.0 je bila izdana konec leta 2007 in se je od predhodnice razlikovala v tem, da
je vsebovala vmesnik in lastnosti, ki so bolj podobne namiznim aplikacijam. Je različica,
s katero je prišla dokumentacija, ki je programerju pomagala pri razumevanju elementov,
dogodkov, atributov itd. Poleg dokumentacije so bili na voljo tudi različni vzorci in
primeri;
različica 3.0 je izšla približno dve leti pozneje kot predhodnica in je dobila podporo za
REST, ki je arhitekturni stil za kreiranje razširljivih spletnih storitev. Dodanih je bilo
tudi nekaj novih elementov. Bila je kompatibilna s predhodno različico (2.0), kar
pomeni, da so aplikacije, napisane v različici 2.0, delovale v tej različici;
različica 4.0 je tako kot predhodnica potrebovala dve leti za izdelavo in je vsebovala
popolnoma spremenjeno strukturo razreda. Spremenjeni so bili paketni podatki,
animacije in risanja, ki jih uporabljata grafiki SVG in VML. Vključuje tudi možnost
MVC (Model-pogled-kontrola) načina organizacije kode;
različica 5.0 je izšla sredi leta 2014 z veliko in pomembno spremembo: sposobnost
izdelovanja aplikacije za delovanje na napravah, ki imajo zaslon na dotik. Različica ima
podporo za vse sodobne in zastarele brskalnike in podpira brskalnike, ki delujejo na
mobilnih operacijskih sistemih, kot sta: Android in iOS.
3.1.7.1 ExtJS Store
Store oziroma podatkovna trgovina je razred, ki na odjemalčevi strani shrani podatke, ki jih
pridobi s pomočjo metode Ajax in elementa proxy, ter jih shrani v predpomnilnik. Prav tako
vsebuje funkcije za sortiranje in filtriranje.
Pri uporabi podatkovne trgovine je potrebna nastavitev modela in definicije elementa proxy.
S tem storitev pravilno črpa podatke.
![Page 23: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/23.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
13
var <?php echo $name.'UserStore';?>=new Ext.data.Store({ autoLoad: true, fields:[ { name: 'id_user' }, { name: 'email'}, { name: 'phone' }, { name: 'id_group' }, { name: 'group' }, { name: 'id_flat' }, { name: 'flat' }, { name: 'last_login', type: 'date', dateFormat: 'c'} ], proxy: { type: 'ajax', url: '<?php echo $ajax;?>', extraParams:{ action: 'getUsers', search: '' }, actionMethods: {create:'POST', read:'POST', update:'PUT', destroy:'DELETE'}, reader: { type: 'json', root: 'data' } } });
Slika 11: Primer kode podatkovne trgovine ExtJs
Vir: Lastna koda
3.1.7.2 ExtJS Grid
Grid ali mreža je način prikazovanja velike količine podatkov na odjemalčevi strani. V ExtJS
je mreža modificirana tabela, ki omogoča lažje pridobivanje podatkov in njihovo enostavno
sortiranje ter filtriranje.
Grid sestoji iz dveh komponent. »Store« (podatkovna trgovina) je komponenta, ki prek
»proxyja« pridobi podatke in jih posreduje v mrežo. Druga komponenta »columns« (stolpci)
je potrebna za usmeritev podatkov.
![Page 24: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/24.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
14
new Ext.grid.Panel({ id: '<?php echo $name."Grid";?>', store: <?php echo $name."Store";?>, width: '100%', height: 285, plugins: [ { ptype: 'cellediting', clicksToEdit: 2 } ], columns: [ { dataIndex:'id_flat_counter', text: 'ID', width: 50, hidden:true}, { dataIndex: 'month', text: 'Mesec', flex: 1}, { dataIndex: 'year', text: 'Leto' }, { dataIndex: 'value', text: 'Vrednost'}, { dataIndex: 'valueUse', text: 'Poraba'}, { dataIndex: 'date', text: 'Čas spremembe'} ] })
Slika 12: Primer mreže v ExtJS 4.2
Vir: Lasten izdelek
3.1.7.3 ExtJS Panel
Panela je okno, ki ima specifične funkcionalnosti in strukturne komponente ter je primerni
gradnik za aplikacije, usmerjene v uporabniške vmesnike.
![Page 25: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/25.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
15
Panela vsebuje različne gumbe in orodne vrstice tako zgoraj kot spodaj. Ima vgrajene
zložljive, razširljive in zapirljive funkcije. Panele vsebujejo postavitve (»layout«), ki
zagotavljajo pravilno postavitev notranjih komponent.
var form=new Ext.panel.Panel({ title: 'Osebni podatki', id: '<?php echo $name;?>', closable: true, iconCls: 'icon-personal-btn', border: false, layout: { type: 'hbox', align: 'stretch' }, items: [ ] });
Slika 13: Primer kode panele
Vir: Lastna koda
Form panel
Panela za obrazce je identična zgoraj razloženi paneli, vendar upravlja komponente, ki so
namenjene za obrazec. Ena izmed razlik je možnost dodajanja besedila pred vsako
komponento.
ExtJS xTypes
ExtJS vsebuje komponente, ki so definirane kot »xtype« in se ustvarijo v drugi komponenti.
Poznamo veliko komponent, najbolj znane so:
»button« je enostaven gumb, katerega najpomembnejši poslušalec je »click«,
»textfield« je besedilno okno, ki sprejme besedilo,
»combobox« je besedilno okno, v katerem se prek podatkovne trgovine shrani več
zapisov,
»numberfield« je identičen kot besedilno okno, z razliko, da sprejme samo števila.
Poleg ima tudi dva gumba, ki uporabniku omogočata število za eno povečati ali
zmanjšati.
![Page 26: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/26.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
16
3.1.7.4 ExtJS Layout
Postavitev je pomembna stvar pri programiranju, saj v veliko primerih povzroča težave.
ExtJS omogoča natančno postavljanje elementov in jih prilagaja glede na zaslon. Poznamo
več postavitvenih tipov, kot so: »border«, »columns«, »vbox« in »hbox«.
3.2 Strežnik
Strežnik je instanca, na kateri se izvaja programska oprema. Sprejema zahteve odjemalca in
mu posreduje informacije. Strežnik je prav tako naprava, ki izvrši to programsko opremo
[12].
3.2.1 PHP
PHP je odprtokodni programski jezik, ki se uporablja za razvoj dinamičnih spletnih vsebin.
Je strežniški skriptni jezik, njegovo delovanje lahko primerjamo z Microsoftovim sistemom
ASP.NET, le da PHP deluje tako na operacijskem sistemu Windows kot na operacijskih
sistemih Linux. Pogosto je zapisan v relaciji z jezikom HTML [27]. Strukturno je podoben
jezikom, kot so C in Perl, in omogoča razvijanje zapletenih programov brez dolgoročnega
učenja.
PHP je bil sprva napisan v programskem jeziku C in se je uporabljal kot zamenjava skript,
napisanih v Perlu. Nato je leta 1995 izšel kot »Personal Home Page Tool« in je danes znan
pod imenom »PHP Hypertext Preprocessor« [3].
Trenutna stabilna različica, ki se uporablja, je 5.6 in je od prejšnjih različic dobila veliko
popravkov in izboljšav. Začelo pa se je razvijanje različice 7.0, ki naj bi bila končana do
oktobra 2015 [26].
![Page 27: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/27.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
17
<?php echo "Moja prva PHP skripta!";
?>
Slika 14: Primer PHP programiranja in logo
Vir: http://php.net/manual/en/images/c0d23d2d6769e53e24a1b3136c064577-php_logo.png
3.2.2 SQL
SQL je strukturni povpraševalni jezik, ki se uporablja za delo s podatki v bazah. Je eden
izmed razširjenih povpraševalnih jezikov in se razvija od leta 1986. SQL je bil prvotno
namenjen samostojni interaktivni uporabi, nato pa so mu bile dodane lastnosti, ki omogočajo
njegovo uporabo iz različnih programskih jezikov, na primer: C, C++, COBOLO, Pascal
[13].
Osnovne operacije za uporabo jezika SQL:
»SELECT« – uporablja se za pridobivanje podatkov,
»INSERT« – služi za vnos novih zapisov v bazo,
»UPDATE« – uporablja se za posodabljanje že obstoječih zapisov,
»DELETE« – briše zapise iz baze.
Povpraševanje poleg zgoraj naštetih standardov uporablja še druge uporabne in potrebne
standarde [20]:
»FROM« – uporablja se za definiranje imena tabele, s katere se črpajo oziroma vstavljajo
podatki,
»WHERE« – vsebuje pogoje, da se pridobijo samo iskani podatki,
»JOIN« – povezuje tabele med sabo (poznamo tudi: LEFT JOIN, RIGHT JOIN itd.),
»GROUP BY« – grupira podatke po izbranih atributih,
»ORDER BY« – deluje kot sortiranje ter vsebuje opcije naraščanja in padanja (ASC,
DESC).
![Page 28: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/28.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
18
3.3 Standardni protokoli
Protokoli so zbirke pravil, ki upravljajo prenos podatkov med dvema napravama. Če sta med
sabo povezani dve ali več naprav, je treba zagotoviti, da te naprave uporabljajo enake
nastavitve sporazumevanja [12].
3.3.1 FTP
Pri izdelavi aplikacije smo se soočali tudi s tehnologijo FTP, ki smo jo uporabili za
pridobivanje datotek aplikacije, in zato, da smo aplikacijo lahko izdelovali na drugih
sistemih, kar je bilo zelo učinkovito, saj aplikacije ni bilo treba nameščati na več napravah.
FTP oziroma »File transfer protocol« je standardni protokol za prenos datotek med
različnimi sistemi. Protokol je identičen na vseh operacijskih sistemih in omogoča hitro
izmenjavanje datotek med različnimi operacijskimi sistemi. Spada pod aplikacijsko plast
sistema OSI oziroma pod peto plast protokolnega sklada TCP/IP.
FTP je osembitni protokol, ki deluje po principu strežnik–odjemalec in prenaša datoteke brez
dodatne obdelave. FTP-uporabniki lahko izvajajo storitev na podlagi uporabniškega imena
in gesla ali anonimno, če je strežnik tako konfiguriran.
FTP deluje aktivno ali pasivno, kar določa vzpostavitev podatkovne povezave. V obeh
primerih se na odjemalčevi strani ustvari protokol TCP-povezava na vratih 21, ki so privzeta
vrata za protokol FTP. V aktivnem načinu odjemalec poskuša pridobiti dohodne povezave,
ki strežniku pošljejo informacije, na katerih vratih se nahaja. To naredi prek vrat 20, ki so
strežniška vrata FTP. Strežnik nato odpre kanal z odjemalcem na svojih vratih 20, in če
odjemalec ni pod požarnim zidom, sprejme TCP-povezavo strežnika in vzpostavi povezavo.
V drugem primeru pa se sproži pasiven način, ki prek povezave pošlje ukaz in pridobi
strežniški IP in naslov vrat, s katerim se poveže s strežnikom [5][6].
![Page 29: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/29.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
19
Varne FTP-povezave
FTP ni bil oblikovan kot varen protokol in ima veliko varnostnih pomanjkljivosti. Leta 1999
je bil objavljen seznam, na katerem jih je bilo šest. Danes pa obstaja več načinov varne
povezave [5].
FTPS
FTPS je razširitev protokola FTP, ki omogoča šifriranje FTP-seje. Strežnik ima funkcijo
zavrnitve povezav, ki ne zahtevajo TLS kriptografskega protokola. Za ta protokol je bilo
določeno, da uporablja različna vrata kot navaden FTP. Čeprav je FTPS varen standard, je
precej zastarel in se ne uporablja pogosto [5].
SFTP
SFTP (varen podatkovni prenosni protokol) je podoben protokolu FTP, vendar je grajen na
drugačnih programskih tehnologijah. SFTP uporablja varnostni protokol SSH za prenos
datotek. Za razliko od FTP zašifrira tako komande kot podatke in prepreči, da bi se gesla in
informacije odkrito prenašale prek omrežja. SFTP ni zmožen delovati vzporedno s
programsko opremo FTP [5].
Zgodovina FTP
Izvirne specifikacije za FTP je napisal Abhay Bhushan in so bile javnosti dostopne sredi leta
1971. FTP je v začetnih letih deloval na NCP (mrežni kontrolni program), ki je predhodnik
protokola TCP in je bil pozneje leta 1980 s tem protokolom zamenjan. Leta 1998 pa je dobil
podporo najnovejšega protokola IPv6 [6].
![Page 30: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/30.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
20
FileZilla
FileZilla je programska oprema, ki se osredotoča na protokol FTP. Vsebuje strežniško
podporo ter podporo za odjemalca in deluje na vseh večjih operacijskih sistemih, kot so
Windows, Linux in OS X. Podpira FTP, FTPS in SFTP, kar pomeni, da je z njim mogoče
izvajanje vseh varnih razpoložljivih povezav. Na voljo je v 47 jezikih in ima veliko različnih
funkcij, ki olajšajo delo.
3.3.2 SMTP
SMTP je protokol za prenos elektronske pošte. Je standard, ki omogoča pošiljanje
elektronskih sporočil med različnimi sistemi in je povezan s protokoli TCP/IP [19].
Sendmail
Sendmail se uporablja za preusmerjanje elektronske pošte in podpira veliko metod, vključno
s SMTP, s katerim se elektronska pošta pošilja prek interneta.
Je potomec storitve delivermail, ki ga je napisal Eric Allman, in ga je mogoče namestiti na
operacijski sistem. Naslednja generacija programa se imenuje »Sendmail X«, vendar je bil
njegov razvoj ustavljen v korist novega projekta, imenovanega MeTa1 [18].
3.4 Ostale storitve
3.4.1 Spletno gostovanje
Spletno gostovanje je storitev, ki omogoča, da posamezniki ali organizacije naredijo svojo
spletno stran dostopno širšemu spletu. V našem primeru spletno aplikacijo gostujemo prek
osebnega računalnika, ki deluje za usmerjevalnikom. Za uspešno vzpostavitev spletnega
gostovanja je treba nastaviti različne nastavitve, kot je na primer Apache, ki deluje kot
strežnik in omogoča dostop do vsebine. Ker osebni računalnik leži za usmerjevalnikom, je
na njem treba odpreti vrata, ki dovolijo, da zunanje naprave lahko dostopajo do osebnega
računalnika oziroma do vsebine, ki jo želimo prikazovati.
![Page 31: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/31.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
21
Ko je strežnik pravilno nastavljen in lahko do njega dostopajo zunanje naprave, je treba v
prostor za URL vnesti IP-naslov izbranega omrežja ter zraven dopisati še vrata. Ker je
pisanje števil nepraktično, na spletu obstaja rešitev, ki omogočajo brezplačno registracijo
domene. Prek te storitve smo ustvarili domeno, ki uporabniku omogoča lažji dostop do naše
spletne strani.
3.4.2 Cron job
Programska oprema »Cron« je storitev, ki ob določenem času proži dogodke. Ti dogodki so
različni, a v našem primeru se sproži skripta PHP, ki preveri, ali je uporabnikom treba poslati
elektronsko pošto.
Opravilo se lahko proži večkrat in kadarkoli. V našem primeru se bo prožila ponoči, saj je
tedaj sistem najmanj obremenjen.
Za nastavitev opravila, ki proži skript PHP, je treba operacijskem sistemu sporočiti, kaj je
skripta PHP in katero storitev je treba uporabiti, da se uspešno izvede. Pod zaporedjem
ukazov Sistem/sistemska zaščita/napredno/spremenljivke okolja pod »path« na koncu
dodamo pot do programa PHP (npr.: »C:\WAMP\bin\php\php5.5.12«) in s tem je operacijski
sistem zmožen izvajanja skript PHP. Skript zaženemo prek datoteke »bat«, in to datoteko
nastavimo v opravilu kot datoteko, ki se proži. Ko se ob določenem času opravilo izvede, bo
to skript pognalo, in dokler je sistem vklopljen, se bo skript vedno znova prožil ob
določenem času [15].
![Page 32: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/32.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
22
4 PODATKOVNI RAVEN
4.1 Podatkovna baza
Podatkovna baza je model okolja, ki izvaja akcije in sprejema odločitve. Je orodje, ki
shranjuje, razvršča in vrača določeno informacijo, shranjeno v računalniškem sistemu.
Podatkovna baza je dostopna prek sistemov za upravljanje podatkovnih baz (v našem
primeru MySql) [12][13].
Slika 15: Prikaz podatkovne ravni
Vir: http://drenovec.tsckr.si/osnove/slike/model_okolja.gif
![Page 33: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/33.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
23
4.1.1 MySQL
MySQL je odprtokodni sistem za upravljanje s podatkovnimi bazami in je implementacija
relacijske podatkovne baze, ki deluje na podlagi jezika SQL. MySQL deluje po principu
odjemalec–strežnik, kar pomeni, da se namesti na strežnik kot sistem in porazdeli na več
strežnikov.
MySQL je od začetka veljal kot mSQL in se je uporabljal za izvajanje hitrih rutin nizke
stopnje na priključenih tabelah. Ker je njegovo delovanje počasno in ker se je razvil novi
vmesnik SQL, se je posodobljena različica preimenovala v MySQL [25].
![Page 34: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/34.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
24
5 PREDSTAVITVENA RAVEN
Spletna aplikacija Popisanci omogoča vodenje porabe virov v več stanovanjskih objektih
oziroma blokih. Aplikacija nudi veliko uporabnih funkcij, ki lahko in bodo pomagale olajšati
delo tako stanovalcem kot nadzornim osebam tega objekta. Poleg tega, da je aplikacija
uporabna, je zaradi knjižnice »ExtJS«, s pomočjo katere smo jo naredili, urejena in
enostavna.
5.1 Načrtovanje in funkcionalnosti
Pred izdelavo aplikacije smo se vprašali glede njene učinkovitosti in uporabnosti. Ko smo
na spletnem portalu Siol našli temo, da obstaja kar nekaj težav z beleženjem vode, smo
naredili korak naprej. V enem izmed stanovanjskih objektov smo povprašali glede njihovega
načina beleženja porabe vode, ki je ročno. Ugotovili smo, da je naša rešitev idealna in
praktična.
Pred načrtovanjem aplikacije smo si postavili naslednje cilje:
spletna aplikacija bo izdelana v »ExtJS« in »PHP« jeziku, saj smo na praktičnem
izobraževanju izdelovali aplikacije s temi jeziki in imamo z njimi največ izkušenj;
izdelek bo imel osnovne in vitalne funkcionalnosti, saj bi bilo za končno različico
treba vnesti več časa in surovin;
vseboval bo začetno stran, kjer bo povezava do prijavnega okna. Ta začetna stran bo
napisana v označevalnem jeziku HTML in jo bomo s pomočjo ogrodja Bootstrap
primerno oblikovali;
prijavno okno bo zahtevalo uporabniško ime in geslo. Uporabniško ime bo v našem
primeru elektronski naslov, geslo pa bo šifrirano s »PHP« funkcijo
»password_hash«. Aplikacija bo zgrajena z orodno vrstico v zgornjem delu okna,
vsebina pa bo zasedala večji del zaslona. V desnem kotu zgoraj bodo izpisani podatki
![Page 35: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/35.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
25
prijavljene osebe. V orodni vrstici levo bodo uporabniške funkcionalnosti, v desnem
pa administrativne, ki bodo uporabnikom nevidne oziroma zaklenjene;
administrativni del bo vseboval funkcionalnosti, primerne za vodenje sistema, kot
so: upravljanje uporabnikov, upravljanje objektov, dodeljevanje dostopov in pravic,
nadzor nad elektronskimi poštami in vse storitve, ki so potrebne za upravljanje
vodnih virov;
uporabniški del bo vseboval pregled nad beleženjem vode, kjer bosta tudi statistika
in zgodovina vseh beleženj njegovega stanovanja. V primeru obveznosti se bo
prikazal gumb, ki bo vodil do okna, kjer bo treba vnesti porabo za določen mesec v
letu. Vsak uporabnik bo imel dostop do svojih podatkov, ki jih bo lahko do določene
mere spreminjal.
Ko smo cilje opredelili, pa je bilo potrebno načrtovanje podatkovne baze, ki smo jo
načrtovali in prikazali s pomočjo programa »MySql Workbench«.
![Page 36: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/36.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
26
5.2 ER-diagram
Slika 16: ER-diagram aplikacije
Vir: Lasten izdelek
![Page 37: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/37.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
27
5.3 Diagram primerov uporabe
Spodaj prikazani diagram prikazuje vse funkcionalnosti izdelka in razvidno je, da ima
nadzorna oseba oziroma administrator na voljo enake funkcionalnosti kot uporabnik, saj
lahko nadzorna oseba sama stanuje v stanovanju in beleži lastno porabo virov.
Slika 17: Diagram primerov uporabe
Vir: Lasten izdelek
![Page 38: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/38.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
28
5.4 Administrativne funkcionalnosti
Upravljanje uporabnikov
Ena od pomembnejših funkcionalnosti je upravljanje uporabnikov. Ta funkcionalnost se deli
na več delov, ki vsebujejo osnovne funkcije, kot so pregled, urejanje, dodajanje in brisanje.
Vidne so različne informacije, na primer, kdaj je bil uporabnik nazadnje prijavljen v sistem.
Uporabniku se določi, v katero skupino spada (uporabnik ali administrator), in prikazuje,
katero stanovanje trenutno vodi (popisuje merilno napravo).
Upravljanje objektov
Pod upravljanje objektov spada več delov funkcionalnosti.
upravljanje blokov, ki omogoča njihov pregled, urejanje, dodajanje in brisanje;
upravljanje sektorjev, ki so deli bloka in poleg pregleda, urejanja, dodajanja in
brisanja vsebujejo še dodajanje bloka v sektor;
upravljanje stanovanj poleg vseh zgoraj navedenih funkcionalnosti vsebuje še
nadziranje uporabnikov. Ta funkcionalnost omogoča administratorju, da dodaja
oziroma odstranjuje uporabnike izbranemu stanovanju;
upravljanje stanovalcev, saj je zaradi poznejše statistike pomembno vedeti, koliko
ljudi živi v določenem stanovanju.
Slika 18: Upravljanje objektov
Vir: Lasten izdelek
![Page 39: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/39.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
29
Upravljanje dostopov in pravic
Pomembno dejstvo je, da pravice niso vezane na posamezne uporabnike, temveč na skupine,
saj je lažje nadzirati skupino ljudi kot pa vsakega posebej. Administrator ima možnost
dodajanja skupin in pravic. Nato lahko te pravice dodeli različnim skupinam.
Slika 19: Upravljanje pravic
Vir: Lasten izdelek
Upravljanje elektronskih pošt
Administrator upravlja tudi avtomatsko elektronsko pošto in si ustvarja predloge te
funkcionalnosti, ki jo pozneje tudi pošlje uporabnikom. Vsebino lahko ureja v urejevalniku
HTML, kar mu omogoča, da vsebino uredi s pomočjo označevalnega jezika HTML in
različnih stilov. Izbira tudi, katera pošta se pošlje samodejno, ko pride rok za beleženje virov.
Tu zadaj je skrita tudi funkcionalnost samodejnega pošiljanja elektronske pošte, ki se
imenuje »Cron job« in se sproži vsak dan ter preveri, ali mora poslati kakšno elektronsko
pošto.
![Page 40: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/40.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
30
Slika 20: Upravljanje elektronske pošte
Vir: Lasten izdelek
Upravljanje vodnih merilnih naprav
Vodne merilne naprave se delijo na stanovanjske in sektorske merilne naprave, za katere je
treba prilagoditi funkcionalnosti. Merilni napravi lahko določimo vrsto: sektorska ali
stanovanjska naprava. Sektorska naprava meri porabo vode v vseh stanovanjih, stanovanjska
pa porabo vode v posameznem stanovanju.
Slika 21: Upravljanje števcev
Vir: Lasten izdelek
Upravljanje beleženja vode stanovanj in sektorjev
Sistem opozarja administratorja (nadzorno osebo), kadar uporabnik v določenem obdobju ni
vnesel porabe vode v aplikacijo. Prav tako ga opozori v primeru, da stanovalec v sistem
vnese napačno količino.
![Page 41: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/41.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
31
Slika 22: Upravljanje beleženja vode
Vir: Lasten izdelek
Upravljanje časov beleženja
Prek te funkcionalnosti administrator nastavi čas beleženja virov vsakega objekta posebej.
Nastavita se lahko začetek in konec beleženja (na primer 1.8. – 10.8.). V primeru, da objekt
nima definiranega začetka in konca, se nastavita privzeti vrednosti.
Slika 23: Upravljanje časov beleženja
Vir: Lasten izdelek
5.5 Uporabnikove funkcionalnosti
Pregled porabe vodnih virov
Uporabnik ima možnost pregleda nad zgodovino porabe vodnih virov in v primeru, da je
beleženje aktivno, lahko sam vnaša porabo za tekoči mesec. Na voljo ima več pogledov:
eden izmed pogledov je prikaz vseh merilnih naprav za izbrani mesec, drug pogled pa je na
primer pregled ene merilne naprave čez leto, saj je tako preglednost večja in primernejša.
Poleg pregleda števil ima uporabnik na voljo različne grafe, ki količino porabljene vode
spremenijo v različne stolpe in tortne diagrame. V grafu je vidna poraba vseh merilnih
![Page 42: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/42.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
32
naprav ali pa vsake posebej. S tem si uporabnih lažje predstavlja, kdaj je njegova poraba
večja oziroma manjša.
Slika 24: Pregled porabe vodnih virov
Vir: Lasten izdelek
Obvezno beleženje virov
Obvezno beleženje virov je okno, ki se pojavi, ko nastopi čas beleženja. Če je ta zunaj
časovnega območja, potem uporabnik ne more dostopati do te funkcionalnosti. Funkcija
uporabnika opozori, da je beleženje aktivno, in v primeru, da uporabnik porabe virov še ni
vnesel, se gumb obarva rumeno, ko se bliža konec termina, pa je gumb rdeče barve. Kadar
uporabnik količino vode vnese pravočasno, se gumb obarva zeleno in ostane viden do konca
beleženja.
Pregled in urejanje osebnih podatkov
Aplikacija omogoča uporabniku pregled nad osebnimi informacijami. Osnovna
funkcionalnost je prikaz, ki uporabniku ponudi pregled nad svojimi nastavitvami, kot so:
prikaz dodeljene skupine, prikaz datuma vselitve ter grafični prikaz, v katerem objektu se
nahaja njegovo stanovanje. Prikazuje tudi vse sostanovalce in ima možnost spreminjanja
gesla.
![Page 43: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/43.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
33
Slika 25: Pregled osebnih podatkov
Vir: Lasten izdelek
5.6 Vzpostavitev spletne aplikacije
Spletna aplikacija Popisanci deluje s pomočjo okolja WAMP in osebnega računalnika.
Najprej smo aplikacijo vzpostavili lokalno, saj ni bilo potrebe posegati po spletnih storitvah.
Nato smo aplikacijo naredili dostopno tudi prek spleta.
Lotili smo se reševanja osnovnih sistemskih implementacij, kot so uporabniki in objekti. Z
delovanjem tega smo začeli funkcionalnosti med sabo povezovati tako, da se je
posameznemu uporabniku dodelil določen objekt. Nato je sledilo urejanje virov, ki se delijo
na dve vrsti: merilne naprave sektorja in merilne naprave stanovanja, saj je tako lažje
ugotoviti, ali se podatki ujemajo in ne pride do prevare.
Potem smo se lotili administrativnih funkcij beleženja, da lahko administrator uredi vsako
beleženje. Uredi lahko beleženje sektorja in beleženje stanovanja, saj lahko pride do napak.
Podatke lahko ureja ne glede na to, ali je beleženje aktivno ali ne. Pri nastavitvi časa
beleženja ima administrator možnost nastavitve začetka in konca beleženja za določen blok.
V primeru, da ni nastavljenega začetka in konca, se uporabijo privzete vrednosti, ki so
definirane v sistemu.
Uresničiti je bilo treba tudi uporabnikove cilje, ki so bili podobni administratorjevim.
Potrebne so bile predvsem omejitve, saj uporabniki ne morejo urejati ali brisati podatkov
zunaj aktivnega časa.
![Page 44: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/44.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
34
Nato je bilo treba implementirati skupine. Te skupine so imele definirane pravice in tako
smo ločili administratorja od navadnega uporabnika.
Funkcionalnost za pošiljanje elektronske pošte ni bila mogoča, saj aplikacija ni imela
dostopa do spleta. Zato smo celotno aplikacijo prenesli na stacionaren računalnik in jo
pravilno konfigurirali ter postavili na svetovni splet. Tu smo morali biti pozorni, saj je
naprava delovala za usmerjevalnikom in je bilo treba pravilno konfigurirati usmerjevalnik.
Ker je aplikacija z vsemi datotekami bila na drugem sistemu, smo do teh datotek morali
narediti dostop, kar smo rešili s protokolom FTP, ki smo ga izkoristili s pomočjo
odprtokodne programske opreme in ga pravilno konfigurirali. Tako smo dobili dostop do
datotek in omogočili njihovo urejanje prek ostalih naprav.
Aplikacijo smo primerno zavarovali z zaščitami, ki so jo varovale proti vdorni metodi
SQLinjection in pred različnimi vdori na silo.
Ko je aplikacija delovala na spletu, smo lahko implementirali pošiljanje elektronske pošte
tako, da se je na dan začetka beleženja uporabnikom poslala elektronska pošta in ga v tej
obveznosti obvestila.
5.7 Rezultati
Končna različica spletne aplikacije je bila poleg tega, da je rešila zastavljeno težavo, izvirno
zasnovana in izvedena. S to aplikacijo dokazujemo, da v večstanovanjskih objektih ni treba
porabiti veliko sredstev, saj bi za vzpostavitev naprednega sistema potrebovali več tisoč
evrov, naša aplikacija pa je cenovno vredna od 1.000 do 2.000 EUR in lahko z njo uspešno
vodijo beleženje porabe virov. Glavne slabosti rešitve so, da mora uporabnik imeti stalen
dostop do spletnega omrežja in osebnega računalnika. Težava nastane tudi pri upravljanju
aplikacije, pri čemer mora ustanova najeti osebo, ki bo vodila to aplikacijo, saj ni
avtomatizirana.
Tehnologije, ki smo jih uporabili, so med sabo brezhibno delovale in z njihovo pomočjo nam
je uspelo izdelati končno aplikacijo. Največjo težavo nam je povzročala storitev za pošiljanje
![Page 45: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/45.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
35
elektronske pošte, ker je sistem deloval na domačem omrežju, je bilo treba pošiljanje
elektronske pošte preusmeriti na storitev Gmail, ki je v lasti podjetja Google.
Obstaja možnost, da z izdelkom pridemo do zaslužka, saj je primerno in varno izdelan in
upošteva vsa pravila za uporabnika varno in prijazno aplikacijo.
Poleg uspešne aplikacije smo se naučili vzpostaviti spletni strežnik in izboljšali znanje o
uporabljenih tehnologijah.
5.8 Nadaljnji razvoj
Spletna aplikacija ima še nekaj pomanjkljivosti. Ena izmed večjih je beleženje ostalih virov,
kot na primer elektrike in plina. Možna je tudi storitev, s katero bi uporabniki imeli možnost
objavljanja raznih novic, komentarjev in mnenj. Za nadaljnji razvoj bi se lahko razvila
funkcionalnost za plačevanje stroškov prek aplikacije, kjer bi stanovalec s pomočjo bančne
kartice (Mastercard, Visa, Paypal) stroške poravnal kar prek spleta in bi tako sistem deloval
še hitreje. Ker pa bi bilo v to treba vnesti več časa in virov, pa smo se odločili, da za
diplomsko delo te storitve ne vključimo.
Velik napredek za prihodnjo uporabo bi bila prilagoditev celotne aplikacije na ExtJS 6, saj
podpira mobilne naprave in bi bila aplikacija bolj uporabna, saj bi lahko stanovalci do nje
dostopali tudi zunaj doma.
![Page 46: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/46.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
36
6 ZAKLJUČEK
Uspešno je nastala aplikacija, ki pomaga pri vodenju večstanovanjskih objektov, saj je na
podlagi testiranja zanesljiva in je pripravljena na resničen primer oziroma bi se lahko začela
uporabljati v objektih, kjer imajo težavo z nadziranjem porabe vode. Projekt je bil zahteven,
saj je bilo sprva treba težavo dokazati in jo pozneje tudi načrtovati. Načrtovanje se je izkazalo
za uspešno in pomembno, saj nam je v razvoju omogočalo lažji in hitrejši razvoj spletne
aplikacije.
Pri izdelavi aplikacije smo se odločili za spletne tehnologije, saj smo na tem področju že
izkušeni in strank nismo želeli omejiti z raznimi namiznimi aplikacijami. Ker je ta aplikacija
namenjena za vodenje in vnašanje informacij, smo se odločili, da aplikacijo zgradimo s
pomočjo knjižnice Ext JavaScript, ki je ustvarjena za reševanje naših primerov.
Vsaka spletna aplikacija potrebuje tudi spletni strežnik, ki smo ga v našem primeru vodili s
programskim jezikom PHP, ki je odprtokodni jezik in sodeluje s programskim jezikom
JavaScript. PHP smo pridobili s pomočjo platforme WAMP, ki je poleg jezika PHP prinesla
tudi MySQL in tehnologiji Apache, ki sta vitalni za delovanje spletne aplikacije, saj MySQL
realizira podatkovno bazo, Apache pa deluje kot spletni strežnik.
Ko smo imeli vzpostavljeno spletno stran, smo začeli s programiranjem ter aplikacijo
zaporedno sestavljali s funkcionalnostmi, dokler nismo po več mesecih dela pridobili
izdelka, ki je bil od začetka načrtovan.
Spletna aplikacija ima možnosti nadgradnje in izboljšanja, saj trenutno beleži samo porabo
vode in ima določene pomanjkljivosti. Odprta je za inovacije in dodajanje funkcij, ki bi še
bolj olajšale delo in zmanjšale komplikacije.
![Page 47: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/47.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
37
VIRI IN LITERATURA
[1] Ajax Introduction. W3schools. Dostopno na:
http://www.w3schools.com/Ajax/ajax_intro.asp [29. 8. 2015].
[2] Baier, M. Naučimo se JavaScript. Šempeter pri Gorici: Flamingo Založba, d. o. o.,
2001.
[3] Bilke, P. Spoznajmo PHP in MySQL: Priročnik za začetnike. Šempeter pri Gorici:
Flamingo Založba, d. o. o., 2002, str. 5–60.
[4] Bootstrap get started. w3schools. Dostopno na:
http://www.w3schools.com/bootstrap/bootstrap_get_started.asp [29. 8. 2015].
[5] Difference ftp sftp ftps. Southrivertech. Dostopno na:
http://www.southrivertech.com/whats-difference-ftp-sftp-ftps/ [29. 8. 2015].
[6] Differences between FTP FTPS and SFTP. Jscape. Dostopno na:
http://www.jscape.com/blog/bid/75602/Understanding-Key-Differences-Between-
FTP-FTPS-and-SFTP [29. 8. 2015].
[7] ExtJS.Way Back Machine. Dostopno na:
https://web.archive.org/web/20070222071857/http://www.extjs.com/ [29. 8. 2015].
[8] ExtJS sencha docs 4.2.2. Sencha. Dostopno na: http://docs.sencha.com/extjs/4.2.2/
[29. 8. 2015].
[9] HTML. Mrvar. Dostopno na: http://mrvar.fdv.uni-lj.si/sola/VIS2/html/htmlslo.htm
[29. 8. 2015].
[10] JavaScript how it all began. 2ality. Dostopno na:
http://www.2ality.com/2011/03/javascript-how-it-all-began.html [29. 8. 2015].
[11] Kaltenekar, M. Oblikovanje spletnih strani: HTML, CSS in JavaScript: hitri vodnik.
Ljubljana: Pasadena, 2006.
[12] Kraynak, J. Računalniški slovar. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1994.
[13] Mahorič, T. Podatkovne baze. Ljubljana: BI-TIM, 2002.
[14] Montaža števca je draga. 24ur. Dostopno na: http://www.24ur.com/montaza-stevca-
je-draga-a-brez-njega-bo-poloznica-za-vodo-se-visja.html [29. 8. 2015].
[15] Newbie intro to cron. Unigeeks. Dostopno na:
http://www.unixgeeks.org/security/newbie/unix/cron-1.html [29. 8. 2015].
![Page 48: VEČSTANOVANJSKE OBJEKTE](https://reader030.vdocuments.pub/reader030/viewer/2022012521/6195c335936e6b4d0867ba30/html5/thumbnails/48.jpg)
Spletna aplikacija za večstanovanjske objekte (bloke)
38
[16] Obračunavanje vode v večstanovanjskih objektih. Siol. Dostopno na:
http://www.siol.net/novice/gospodarstvo/2014/02/obracunavanje_vode_v_vectanova
njskih_objektih.aspx [29. 8. 2015].
[17] Sencha ExtJS. Sencha. Dostopno na:
https://www.sencha.com/products/extjs/#overview [29. 8. 2015].
[18] Sendmail definition. Tech target. Dostopno na:
http://searchenterpriselinux.techtarget.com/definition/sendmail [29. 8. 2015].
[19] SMTP definiton. Tech target. Dostopno na:
http://searchexchange.techtarget.com/definition/SMTP [29. 8. 2015].
[20] SQL overview. Tutorialspoint. Dostopno na: http://www.tutorialspoint.com/sql/sql-
overview.htm [29. 8. 2015].
[21] Tri-ravenjska arhitektura sistemov. Ditea. Dostopno na:
http://www.ditea.si/sl/tehnologije/ [29. 8. 2015].
[22] What is CSS. W3C. Dostopno na:
http://www.w3.org/standards/webdesign/htmlcss#whatcss [29. 8. 2015].
[23] What is JavaScript. Media Wiley. Dostopno na:
http://media.wiley.com/product_data/excerpt/88/07645790/0764579088.pdf [29. 8.
2015].
[24] What is jQuery?. jQuery. Dostopno na: https://jquery.com/ [29. 8. 2015].
[25] What is MySQL?. Dev MySQL. Dostopno na:
http://dev.mysql.com/doc/refman/5.1/en/what-is-mysql.html [29. 8. 2015].
[26] What is PHP?. PHP. Dostopno na: http://php.net/manual/en/intro-whatis.php
[29.8.2015]
[27] Zandstra, M. Naučite se PHP v 24 urah. Ljubljana: Pasadena, 2004.