sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer
DESCRIPTION
Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer. Pædagogisk rehabilitering Lektor, ph.d. Karen Wistoft, Institut for Pædagogik og Uddannelse (DPU) AU. Disposition. Hvad er sundhedspædagogik? Pædagogisk sundhedsfremme og forebyggelse Dominerende pædagogiske forestillinger - PowerPoint PPT PresentationTRANSCRIPT
![Page 1: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/1.jpg)
PÆDAGOGISK REHABILITERING
LEKTOR, PH.D. KAREN WISTOFT, INSTITUT FOR PÆDAGOGIK OG
UDDANNELSE (DPU) AU
Sundhedspædagogik- sundhedsbegreber og kompetencer
![Page 2: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/2.jpg)
Disposition
I. Hvad er sundhedspædagogik?II. Pædagogisk sundhedsfremme og
forebyggelseIII. Dominerende pædagogiske forestillingerIV. Refleksiv sundhedspædagogik, viden og
værdierV. Forskellige sundhedsbegreberVI. Tværfaglige udfordringer og kompetencer
![Page 3: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/3.jpg)
Indledende spørgsmål
Hvordan arbejder man pædagogisk med rehabilitering funderet i sundhedsfremme og forebyggelse – snarere end i kompenserende hjælp, pleje og omsorg?
Hvad er forskellen på en pædagogisk og en ikke-pædagogisk tilgang i rehabiliteringen?
Giver det altid mening at tale om en pædagogisk tilgang på ældreområdet?
Er det lige så oplagt at arbejde pædagogisk med ældres hverdagsliv som med børns?
![Page 4: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/4.jpg)
Paradigmeskift
Hjælp
Kompensation
Pleje og omsorg
Evner
Livskvalitet
Sundhedsfremme og
forebyggelse
![Page 5: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/5.jpg)
Sundhedsfremme og forebyggelse
Forskellige typer mål:
Sundhedsfremme: afsæt i det levede liv Kapacitets opbygning Det bedste (evner, vilje, muligheder) støttes/fremmes
(+)
Forebyggelse: afsæt i prognose eller risiko Mindske risici Undgå forværring, sygdom, ulykker m.m. (-)
![Page 6: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/6.jpg)
Sundhedspædagogik
Kobling mellem sundhed og pædagogik
Sundhedsmæssige mål med pædagogiske midler Fx rehabilitering med aktiviteter der implicerer
læring og nye måder at gøre noget på, dvs. forandring og kompetenceudvikling
Pædagogiske mål med sundhed som indhold Fx en pædagogisk aktivitet, der bygges op omkring
viden om aldring (udvikling), sundhed og sygdom
![Page 7: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/7.jpg)
Sundhedspædagogisk praksis
Både et konkret pædagogisk sundhedsarbejde samt de holdninger, indsigter, værdier og teorier, der knytter sig til arbejdet
Forebyggelse, sundhedsfremme og rehabilitering kan reflekteres, planlægges og håndteres pædagogisk!
![Page 8: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/8.jpg)
Typiske sundhedspædagogiske mål
EKSEMPLER: At skabe rammer for kompetenceudvikling, der
baner vejen for et sundere og bedre livAt afklare forskellige sundhedsopfattelser,
værdier og former for viden (både borgerens og den professionelles), der er på spil
At sikre muligheder, som borgeren kan bruge i forhold til at fremme sin egen og evt. også ægtefællens/ familiens sundhed
![Page 9: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/9.jpg)
Intentionel praksis – hvad betyder det?
En sundhedspædagog:
vil noget med de mennesker, hun/han arbejder med
reflekterer over effekten eller resultatet med fokus på:
læring og forandring
![Page 10: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/10.jpg)
Sundhed – pædagogisk set
Det enkelte menneske: Skaber mening om fx sammenhængen mellem
livskvalitet, sundhed, livsbetingelser, forandringsstrategier (at vide)
Klarer sin hverdagen og afprøver evt. nye måder – selv eller i fællesskab med andre (at kunne/gøre)
Erkender sin vilje til livet – er bevidst om til det, det gerne vil (at ville)
Dette implicerer, at mennesket også kender til andres begrundelser for det, de gerne vil med det
![Page 11: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/11.jpg)
Erkendelsen
At kunne (hvorda
n)
At ville (hvorfor)
At vide (hvad)
![Page 12: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/12.jpg)
Pædagogisk sundheds-fremme
På den ene side at leve et sundt eller godt liv
På den anden side at deltage i læreprocesser, der støtter eller fremmer evner, vilje, muligheder for at leve sundt/godt
At leve
At lære
![Page 13: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/13.jpg)
Pædagogisk forebyggelse På den ene side at kunne vurdere, hvad der er risikabelt for én selv (og andre)
På den anden side at kunne forholde sig til og bruge relevant viden/sundheds-oplysning
At beslutte mht. risiko
At bruge
viden/oplysnin
g
![Page 14: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/14.jpg)
Problemafklaring
Man må først og fremmest skelne klart mellem et selvoplevet og et epidemiologisk problem Problematisk, hvis man forsøger at overføre en
bestemt risikoproblematik til borgere på baggrund af en viden, de ikke anerkender
Dernæst må man skelne mellem sin egen og borgerens opfattelse af det, der forhindrer hende/ham i at leve et godt liv: Problematisk ikke at forholde sig til de værdier og
problemer, mennesker selv oplever, de har
![Page 15: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/15.jpg)
Sundhed udefra Sundhed indefra
Hvis vi kan motivere det enkelte menneske tilstrækkeligt, kan vi ændre dets motiver, ønsker og behov
Behaviorisme (kognitiv indlæringsteori)
Adfærdsmodificering Målet er sat af andre Problem: virker sjældent
Vi ønsker at opdrage mennesket til selvomsorg/ selvregulering
Klassisk humanistisk reformpædagogik
Individuelle handleerfaringer
Processen er det vigtigste Problem: hvad så med de
sundhedsprofessionelle?
To dominerende pædagogiske forestillinger
![Page 16: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/16.jpg)
Refleksiv sundhed
Mennesket kun kan regulere sig selv - når det trives socialt og lever i en meningsfuld omverden, der kan ’forstyrre’ på en positiv eller skelsættende måde (Wistoft, 2009)
Den sundhedspædagogiske opgave bliver: At koble menneskets selvregulering/læring til den
professionelles viden og faglighed Sammen at åbne for ny indsigt i forhold, der har
betydning for dets mentale og fysiske sundhed At skabe gensidige, meningsfulde og lærende rammer
![Page 17: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/17.jpg)
Den refleksive vej
• Det drejer sig ikke kun om træning eller adfærdsmodificering, men i lige så høj grad om:a) At skabe åbenhed og afklare værdierb) At muliggøre ny indsigt og nye færdighederc) At sikre udfordring og stimulering i forhold til
selvværd og tro på egne evner
• Målet er både læring og kompetenceudvikling, der fører til forandringer i en sundhedsfremmende retning
![Page 18: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/18.jpg)
Tre typer mål
Sundhed udefra
• Motivation• Adfærdsmodificeri
ng
Sundheds indefra
• Selvomsorg• Selvregulering
Refeksiv sundhed
• Værdiafklaring • Læring og
forandring
![Page 19: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/19.jpg)
Lærende omverdensforhold
Relationen mellem borgeren og den sundhedsprofessionelle:
indbefatter involvering og er utænkeligt uden stærk faglighed og pædagogiske kompetencer
kræver overskud, gåpåmod, gode rammer, refleksion og erfaringsudveksling
![Page 20: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/20.jpg)
Refleksiv sundhedspædagogisk rehabilitering
Nødvendigt, at udvikle metoder til at få borgeren til at forholde sig til praksisanvisninger, råd og anden oplysning
Implicerer overvejelser over, hvordan man får sat bestemte udfordringer som indhold i en indsats, og hvordan man derudfra former en pædagogisk tilgang, så borgeren lærer at forholde sig og gribe forandrende ind over for ting, han/hun rent faktisk kan gøre eller ændre
![Page 21: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/21.jpg)
Viden og værdier
VIGTIGT: På den ene side at
afklare den viden og de værdier, man som fagperson trækker på
På den anden side at tage borgerens viden og værdier alvorligt
interessere sig seriøst for, hvad der betyder noget for hende/ham!
![Page 22: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/22.jpg)
Karen Wistoft 2011
22
Eksempler på sundhedsbegreber
I. Bredt og positivt sundhedsbegreb II. Biomedicinsk sundhedsbegreb III. Professionelt sundhedsbegreb IV. Åndeligt sundhedsbegreb V. Inuit (etnisk) sundhedsbegreb
![Page 23: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/23.jpg)
23
I. Bredt og positivt WHO (1947)
”Sundhed er et dynamisk stadium af fysisk, psykisk og socialt velvære og ikke kun fravær af sygdom og svaghed”
To dimensioner: Det gode liv Det sygdomsfrie liv
Karen Wistoft 2011
![Page 24: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/24.jpg)
Karen Wistoft 2011
24
WHO’s Ottawa Charter (1986)
Sundhed skabes af mennesker inden for de rammer, hvor de lærer, arbejder, leger og elsker:
ved at yde omsorg for andreved at tage beslutninger og ansvar for sine
levevilkårved at sikre, at det samfund man lever i, skaber
betingelser, som giver mulighed for at opnå sundhed
![Page 25: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/25.jpg)
Karen Wistoft 2011
25
II. Biomedicinsk sundhedsbegreb
Sundhed er et godt helbred
Sundhed er at være rask og frisk
Risiko- og sygdomsorientering
Effekttænkning Sundhed kobles til
kroppen eller det mentale
![Page 26: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/26.jpg)
Karen Wistoft 201126
Individualiserende adfærdsperspektiv
Sundhed forbindes med det
enkelte menneskets livsstil og risikoadfærd
er noget det enkelte menneske kan motiveres til at tage ansvar for
er noget der mere eller mindre frit kan vælges
![Page 27: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/27.jpg)
Karen Wistoft 2011
27
III. Professionelt sundhedsbegreb
Afspejler typisk værdier og mål for arbejdet og ikke i så høj grad de sundhedsprofessionelles egne individuelle eller personlige værdier
Sundhed er således den sundhed, man tilskriver sin målgruppe
Skel mellem den individuelle sundhedsbevidsthed (mentale værdier) og den sundhedsprofessionelle rolle/funktion forankret i kollektive (sociale) værdier
![Page 28: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/28.jpg)
Karen Wistoft 2011
28
IV. Åndelig sundhed
Søge det ikke-absolutte Erkendelse af at mennesket ikke skal vide alt Leve et liv i balance og reagere på kroppens
signaler Den primære grund til sygdom, svaghed og depression er
menneskets oplevelse af at være separeret fra den åndelige energi (James, 2002)
Følge sine drifter på en afbalanceret måde Tage ansvar for fx familie, arbejde, miljø Hvile i sig selv, have sindsro, tage hensyn til andre Acceptere begrænsninger og egen magtesløshed –
det er løsningen = åndelig sundhed
![Page 29: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/29.jpg)
Karen Wistoft 201129
V. Inuit sundhed (etnisk sundhedsbegreb)
At være menneske At tingene er på rette
plads Sundhed er derude
(naturen) Det gælder om at
finde sin plads i naturens orden…
![Page 30: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/30.jpg)
Inuk
Lys -sjæl
Ånd -krop
Navn -identite
t
![Page 31: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/31.jpg)
Karen Wistoft 2011 31
![Page 32: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/32.jpg)
Sundhedspædagogiske kompetencer
a) Kunne afklare egen faglighed (viden og værdier)b) Kunne afklare egne og kollegiale værdier et
fælles sundhedsbegreb c) Have blik for borgerens indsigt, værdier og
opfattelse af at leve et godt livd) Kunne kvalificere borgerens idéer og lade dem
indgå i såvel målsætningsarbejde som konkrete gøremål/aktiviteter
e) Kunne gennemføre pædagogiske aktiviteter og løbende justere (evaluere) mål, indhold og form
f) Ville udvikle egen evne til at bryde med normer, vante arbejdsgange og på forhånd vedtagne sandheder!
![Page 33: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/33.jpg)
Tværfaglige kompetencer
Kunne se en sag fra flere siderVære opmærksom på både egne og andres
værdier og de grundantagelser, værdierne bygger på
Være opmærksom på egne og andres kompetencerVære i stand til at åbne sig over for partnernes
viden og metoder og skabe rum for fælles refleksion
Forholde sig åbent til indbyrdes forventninger og roller
Involvere sig ’ægte’ i arbejdet og løbende reflektere over egen opgaveløsning
![Page 34: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/34.jpg)
Den tværfaglige udfordring
1. Formulere fælles mål2. Organisere rehabiliteringen med
udgangspunkt i tværfaglige forståelser og tilgange
3. Kombinere sundhedsfaglig og pædagogisk tilgang til rehabilitering, der bygger på forebyggelse og sundhedsfremme
![Page 35: Sundhedspædagogik - sundhedsbegreber og kompetencer](https://reader036.vdocuments.pub/reader036/viewer/2022062305/56815031550346895dbe29c4/html5/thumbnails/35.jpg)
Spørgsmål til videre diskussion
Hvilken særlig faglighed har jeg i forhold til andre, som også arbejder med min målgruppe?
Hvilken forståelse af min rolle har jeg i forhold til mine samarbejdspartnere?
Hvilken viden trækker jeg (selv) på og hvilken viden trækker vi på, når vi arbejder sammen?
Hvilke forventninger har politikerne, ledere og andre beslutningstagerne ift. de ting vi skal samarbejde om på ældreområdet?